# Europos Sąjungos C 299/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2012.299.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 299 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. spalio 4d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2012.299.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 299

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. spalio 4d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 482-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 11, 12 d. |
| 2012/C 299/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dalyvaujamųjų procesų stiprinimo ir vietos valdžios institucijų, nevyriausybinių organizacijų ir socialinių partnerių indėlio įgyvendinant strategiją Europa 2020 didinimo (tiriamoji nuomonė) | 1 |
| 2012/C 299/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pokyčių Europos bankų sektoriuje įsigaliojus naujoms finansinėms taisyklėms (nuomonė savo iniciatyva) | 6 |
| 2012/C 299/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos technologijų platformų ir pramonės permainų (nuomonė savo iniciatyva) | 12 |
| 2012/C 299/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos gynybos pramonės būtinumo: pramonės, inovacijų ir socialiniai aspektai (nuomonė savo iniciatyva) | 17 |
| 2012/C 299/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl moterų verslininkių. Konkrečios srities politika ES augimui ir užimtumui didinti (nuomonė savo iniciatyva) | 24 |
| 2012/C 299/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl lemiamo moterų vaidmens plėtojant vystymosi ir inovacijų modelį žemės ūkyje ir kaimo vietovėse (nuomonė savo iniciatyva) | 29 |
| 2012/C 299/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES ir Moldovos santykių. Koks organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo? | 34 |
| 2012/C 299/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pilietinės visuomenės vaidmens ES prekybos susitarimuose su Kolumbija ir Peru | 39 |
| 2012/C 299/09 | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyriaus nuomonė dėl kooperatyvų ir žemės ūkio ir maisto pramonės vystymo (nuomonė savo iniciatyva) | 45 |
| 2012/C 299/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl 1994 ir 2005 m. ES aviacijos ir oro uostų pagrindinių gairių persvarstymo (papildoma nuomonė) | 49 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

482-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 11, 12 d.

2012/C 299/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dalyvaujamųjų procesų stiprinimo ir vietos valdžios institucijų, nevyriausybinių organizacijų ir socialinių partnerių indėlio įgyvendinant strategiją Europa 2020 didinimo (tiriamoji nuomonė)

1

2012/C 299/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pokyčių Europos bankų sektoriuje įsigaliojus naujoms finansinėms taisyklėms (nuomonė savo iniciatyva)

6

2012/C 299/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos technologijų platformų ir pramonės permainų (nuomonė savo iniciatyva)

12

2012/C 299/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos gynybos pramonės būtinumo: pramonės, inovacijų ir socialiniai aspektai (nuomonė savo iniciatyva)

17

2012/C 299/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl moterų verslininkių. Konkrečios srities politika ES augimui ir užimtumui didinti (nuomonė savo iniciatyva)

24

2012/C 299/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl lemiamo moterų vaidmens plėtojant vystymosi ir inovacijų modelį žemės ūkyje ir kaimo vietovėse (nuomonė savo iniciatyva)

29

2012/C 299/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES ir Moldovos santykių. Koks organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo?

34

2012/C 299/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pilietinės visuomenės vaidmens ES prekybos susitarimuose su Kolumbija ir Peru

39

2012/C 299/09

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyriaus nuomonė dėl kooperatyvų ir žemės ūkio ir maisto pramonės vystymo (nuomonė savo iniciatyva)

45

2012/C 299/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl 1994 ir 2005 m. ES aviacijos ir oro uostų pagrindinių gairių persvarstymo (papildoma nuomonė)

49

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS |
| | 482-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 11, 12 d. |
| 2012/C 299/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl restruktūrizacijos ir pokyčių numatymo. Ko galime pasimokyti iš nesenos patirties? (Žalioji knyga) (COM(2012) 7 final) | 54 |
| 2012/C 299/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl galimybių leisti stabilumo obligacijas (COM(2011) 818 final) | 60 |
| 2012/C 299/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos veiksmų (nuo 2014 m.) (COM(2011) 831 final) | 72 |
| 2012/C 299/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vertybinių popierių atsiskaitymo gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (CVPD), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB (COM(2012) 73 final – 2012/0029 (COD)) | 76 |
| 2012/C 299/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu (COM(2012) 84 final – 2012/0035 (COD)) | 81 |
| 2012/C 299/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo supaprastinamas kitoje valstybėje narėje įregistruotų variklinių transporto priemonių perkėlimas bendrojoje rinkoje (COM(2012) 164 final – 2012/0082 (COD)) | 89 |
| 2012/C 299/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl didesnio ES valstybių narių solidarumo prieglobsčio srityje – ES geresnio dalijimosi atsakomybe ir didesnio tarpusavio pasitikėjimo darbotvarkė (COM(2011) 835 final) | 92 |
| 2012/C 299/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Jaunimo galimybių iniciatyva(COM(2011) 933 final) | 97 |
| 2012/C 299/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Teisingumo programa (COM(2011) 759 final – 2011/0369 (COD)) | 103 |
| 2012/C 299/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl: pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė (COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD)); pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas (COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD)); pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo, kovos su nusikalstamumu ir jo prevencijos, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos (COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD)); pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonė (COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD)) | 108 |
| 2012/C 299/21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Baltosios knygos Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė(COM(2012) 55 final) | 115 |
| 2012/C 299/22 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa Europa piliečiams(COM(2011) 884 final – 2011/0436 (APP)) | 122 |
| 2012/C 299/23 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (COM(2012) 85 final – 2012/0036 (COD)) | 128 |
| 2012/C 299/24 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos) (COM(2011) 804 final – 2011/0380 (COD)) | 133 |
| 2012/C 299/25 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės tradicinių Europos maisto produktų propagavimo strategija(COM(2012) 148 final) | 141 |
| 2012/C 299/26 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007, nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą (COM(2012) 155 final – 2012/0077 (COD)) | 145 |
| 2012/C 299/27 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Itin našus skaičiavimas. Europa pasaulinėse lenktynėse(COM(2012) 45 final) | 148 |
| 2012/C 299/28 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (COM(2012) 129 final – 2012/62 (COD)) ir dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vėliavos valstybės įsipareigojimų užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarybos direktyvos 2009/13/EB, įgyvendinančios Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičiančios Direktyvą 1999/63/EB (COM(2012) 134 final – 2012/65 (COD)) | 153 |
| 2012/C 299/29 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laivų perdirbimo (COM(2012) 118 final – 2012/0055 (COD) | 158 |
| 2012/C 299/30 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pagrindinių veiksmų siekiant Bendrosios rinkos akto II (tiriamoji nuomonė) | 165 |
| 2012/C 299/31 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Transporto baltosios knygos: pilietinės visuomenės įtraukimas ir dalyvavimas (tiriamoji nuomonė) | 170 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

482-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 11, 12 d.

2012/C 299/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl restruktūrizacijos ir pokyčių numatymo. Ko galime pasimokyti iš nesenos patirties? (Žalioji knyga) (COM(2012) 7 final)

(COM(2012) 7 final)

54

2012/C 299/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl galimybių leisti stabilumo obligacijas (COM(2011) 818 final)

(COM(2011) 818 final)

60

2012/C 299/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos veiksmų (nuo 2014 m.) (COM(2011) 831 final)

(COM(2011) 831 final)

72

2012/C 299/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vertybinių popierių atsiskaitymo gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (CVPD), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB (COM(2012) 73 final – 2012/0029 (COD))

(COM(2012) 73 final – 2012/0029 (COD))

76

2012/C 299/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu (COM(2012) 84 final – 2012/0035 (COD))

(COM(2012) 84 final – 2012/0035 (COD))

81

2012/C 299/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo supaprastinamas kitoje valstybėje narėje įregistruotų variklinių transporto priemonių perkėlimas bendrojoje rinkoje (COM(2012) 164 final – 2012/0082 (COD))

(COM(2012) 164 final – 2012/0082 (COD))

89

2012/C 299/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl didesnio ES valstybių narių solidarumo prieglobsčio srityje – ES geresnio dalijimosi atsakomybe ir didesnio tarpusavio pasitikėjimo darbotvarkė (COM(2011) 835 final)

(COM(2011) 835 final)

92

2012/C 299/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Jaunimo galimybių iniciatyva(COM(2011) 933 final)

(COM(2011) 933 final)

97

2012/C 299/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Teisingumo programa (COM(2011) 759 final – 2011/0369 (COD))

(COM(2011) 759 final – 2011/0369 (COD))

103

2012/C 299/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl: pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė (COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD)); pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas (COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD)); pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo, kovos su nusikalstamumu ir jo prevencijos, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos (COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD)); pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonė (COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD))

(COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD));

(COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD));

(COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD));

(COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD))

108

2012/C 299/21

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Baltosios knygos Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė(COM(2012) 55 final)

(COM(2012) 55 final)

115

2012/C 299/22

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa Europa piliečiams(COM(2011) 884 final – 2011/0436 (APP))

(COM(2011) 884 final – 2011/0436 (APP))

122

2012/C 299/23

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (COM(2012) 85 final – 2012/0036 (COD))

(COM(2012) 85 final – 2012/0036 (COD))

128

2012/C 299/24

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos) (COM(2011) 804 final – 2011/0380 (COD))

(COM(2011) 804 final – 2011/0380 (COD))

133

2012/C 299/25

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės tradicinių Europos maisto produktų propagavimo strategija(COM(2012) 148 final)

(COM(2012) 148 final)

141

2012/C 299/26

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007, nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą (COM(2012) 155 final – 2012/0077 (COD))

(COM(2012) 155 final – 2012/0077 (COD))

145

2012/C 299/27

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Itin našus skaičiavimas. Europa pasaulinėse lenktynėse(COM(2012) 45 final)

(COM(2012) 45 final)

148

2012/C 299/28

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (COM(2012) 129 final – 2012/62 (COD)) ir dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vėliavos valstybės įsipareigojimų užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarybos direktyvos 2009/13/EB, įgyvendinančios Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičiančios Direktyvą 1999/63/EB (COM(2012) 134 final – 2012/65 (COD))

(COM(2012) 129 final – 2012/62 (COD))

(COM(2012) 134 final – 2012/65 (COD))

153

2012/C 299/29

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laivų perdirbimo (COM(2012) 118 final – 2012/0055 (COD)

(COM(2012) 118 final – 2012/0055 (COD)

158

2012/C 299/30

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pagrindinių veiksmų siekiant Bendrosios rinkos akto II (tiriamoji nuomonė)

165

2012/C 299/31

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Transporto baltosios knygos: pilietinės visuomenės įtraukimas ir dalyvavimas (tiriamoji nuomonė)

170

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

482-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 11, 12 d.

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dalyvaujamųjų procesų stiprinimo ir vietos valdžios institucijų, nevyriausybinių organizacijų ir socialinių partnerių indėlio įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ didinimo (tiriamoji nuomonė)

2012/C 299/01

Pranešėja Heidi LOUGHEED

Kipro Respublikos darbo ir socialinės apsaugos ministrė Sotiroula Charalambous savo 2012 m. balandžio 18 d. laišku ES Tarybai pirmininkausiančio Kipro vardu paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti nuomonę dėl

Dalyvaujamųjų procesų stiprinimo ir vietos valdžios institucijų, nevyriausybinių organizacijų ir socialinių partnerių indėlio įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ didinimo.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 27 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 12 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę vieningai.

1.   Rekomendacijos

| — | EESRK ragina Europos institucijas ir nacionalines vyriausybes atnaujinti savo politinį įsipareigojimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ bendradarbiauti su visomis suinteresuotomis šalimis (Europos Parlamentu, Regionų komitetu, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, nacionaliniais parlamentais, regionų ir vietos valdžios institucijomis, socialiniais partneriais, organizuota pilietine visuomene, nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis ar panašiais organais, miestais ir visų kitų tipų vietos institucijomis). |
| --- | --- |

—

EESRK ragina Europos institucijas ir nacionalines vyriausybes atnaujinti savo politinį įsipareigojimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ bendradarbiauti su visomis suinteresuotomis šalimis (Europos Parlamentu, Regionų komitetu, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, nacionaliniais parlamentais, regionų ir vietos valdžios institucijomis, socialiniais partneriais, organizuota pilietine visuomene, nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis ar panašiais organais, miestais ir visų kitų tipų vietos institucijomis).

| — | EESRK įsipareigoja plėtoti bendradarbiavimą su nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis ir panašiais organais bei nacionaliniais organizuotų pilietinių visuomenių atstovais tapdamas Europos kontaktų centru ir suteikdamas jiems platformą, kuria remdamiesi jie galėtų toliau dirbti įgyvendindami strategiją „Europa 2020“. |
| --- | --- |

—

EESRK įsipareigoja plėtoti bendradarbiavimą su nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis ir panašiais organais bei nacionaliniais organizuotų pilietinių visuomenių atstovais tapdamas Europos kontaktų centru ir suteikdamas jiems platformą, kuria remdamiesi jie galėtų toliau dirbti įgyvendindami strategiją „Europa 2020“.

| — | EESRK manymu, ilgalaikėje perspektyvoje Europos Sąjunga turėtų parengti ilgalaikę viziją, kurios galutinis tikslas būtų suinteresuotųjų subjektų įtraukimas, ir palaipsniui to siekti. |
| --- | --- |

—

EESRK manymu, ilgalaikėje perspektyvoje Europos Sąjunga turėtų parengti ilgalaikę viziją, kurios galutinis tikslas būtų suinteresuotųjų subjektų įtraukimas, ir palaipsniui to siekti.

| — | EESRK mano, kad trumpalaikėje perspektyvoje, padarius tam tikrų smulkių pakeitimų, galima būtų padaryti nemažą pažangą. Visų pirma valstybės narės ir Europos Komisija neatidėliodamos turi persvarstyti procesų tvarkaraštį ir atskirus veiksmus, kad į juos būtų iš tikrųjų įtraukti ir bendrą atsakomybę jaustų visi suinteresuotieji subjektai. |
| --- | --- |

—

EESRK mano, kad trumpalaikėje perspektyvoje, padarius tam tikrų smulkių pakeitimų, galima būtų padaryti nemažą pažangą. Visų pirma valstybės narės ir Europos Komisija neatidėliodamos turi persvarstyti procesų tvarkaraštį ir atskirus veiksmus, kad į juos būtų iš tikrųjų įtraukti ir bendrą atsakomybę jaustų visi suinteresuotieji subjektai.

2.   Įžanga

| 2.1 | 2012 m. balandžio 18 d. ES Tarybai pirmininkausiantis Kipras paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti nuomonę dėl dalyvaujamųjų procesų stiprinimo ir vietos valdžios institucijų, nevyriausybinių organizacijų ir socialinių partnerių indėlio įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ didinimo, nes jis ketina šį klausimą laikyti vienu iš prioritetinių savo pirmininkavimo laikotarpiu ir per neoficialų Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos susitikimą, kuris įvyks 2012 m. liepos mėn.
  Eina tretieji Europos semestro metai, todėl dabar tinkamas laikas apžvelgti pagal strategiją „Europa 2020“ vykstančius dalyvaujamuosius procesus ir numatyti, kaip galima būtų juos toliau plėtoti. |
| --- | --- |

2.1

2012 m. balandžio 18 d. ES Tarybai pirmininkausiantis Kipras paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti nuomonę dėl dalyvaujamųjų procesų stiprinimo ir vietos valdžios institucijų, nevyriausybinių organizacijų ir socialinių partnerių indėlio įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ didinimo, nes jis ketina šį klausimą laikyti vienu iš prioritetinių savo pirmininkavimo laikotarpiu ir per neoficialų Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos susitikimą, kuris įvyks 2012 m. liepos mėn.

Eina tretieji Europos semestro metai, todėl dabar tinkamas laikas apžvelgti pagal strategiją „Europa 2020“ vykstančius dalyvaujamuosius procesus ir numatyti, kaip galima būtų juos toliau plėtoti.

| 2.2 | EESRK strategijos „Europa 2020“ iniciatyvinis komitetas stebi nacionalinių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir panašių organų valstybėse narėse veiklą ir tvirtina jų tarpusavio ryšius, kad būtų keičiamasi patirtimi, kaip gerinti pagal strategiją „Europa 2020“ vykstančius dalyvaujamuosius procesus. |
| --- | --- |

2.2

EESRK strategijos „Europa 2020“ iniciatyvinis komitetas stebi nacionalinių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir panašių organų valstybėse narėse veiklą ir tvirtina jų tarpusavio ryšius, kad būtų keičiamasi patirtimi, kaip gerinti pagal strategiją „Europa 2020“ vykstančius dalyvaujamuosius procesus.

| 2.3 | Dabar jau visiškai pripažįstamas EESRK vaidmuo įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (1) ir Komitetas norėtų pateikti savo rekomendacijas, kaip gerinti pagal strategiją „Europa 2020“ ir Europos semestro programą vykstančius dalyvaujamuosius procesus. |
| --- | --- |

2.3

Dabar jau visiškai pripažįstamas EESRK vaidmuo įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (1) ir Komitetas norėtų pateikti savo rekomendacijas, kaip gerinti pagal strategiją „Europa 2020“ ir Europos semestro programą vykstančius dalyvaujamuosius procesus.

3.   Strategija „Europa 2020“ – nauja sistema

| 3.1 | Europos Sąjungą ir jos gyventojus užklupo gili ekonomikos ir finansų krizė, kuri skaudžiai palietė visą Europos Sąjungą ir jos piliečius. Daugelyje valstybių narių susiklostė be galo sunki padėtis ir didelį susirūpinimą iki šiol kelia išaugęs nedarbo lygis. Todėl, EESRK įsitikinimu, kurį jis išdėstė daugelyje savo per pastaruosius trejus metus priimtų nuomonių, strategija „Europa 2020“ yra kaip niekada svarbi, nes ja nustatyta visa apimanti darbotvarkė, kuria siekiama užtikrinti tvarų augimą ir atsparesnės Europos Sąjungos kūrimą. |
| --- | --- |

3.1

Europos Sąjungą ir jos gyventojus užklupo gili ekonomikos ir finansų krizė, kuri skaudžiai palietė visą Europos Sąjungą ir jos piliečius. Daugelyje valstybių narių susiklostė be galo sunki padėtis ir didelį susirūpinimą iki šiol kelia išaugęs nedarbo lygis. Todėl, EESRK įsitikinimu, kurį jis išdėstė daugelyje savo per pastaruosius trejus metus priimtų nuomonių, strategija „Europa 2020“ yra kaip niekada svarbi, nes ja nustatyta visa apimanti darbotvarkė, kuria siekiama užtikrinti tvarų augimą ir atsparesnės Europos Sąjungos kūrimą.

| 3.2 | Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“tikrai yra augimo strategija, kuria nustatomi uždaviniai svarbiausiose politikos srityse ES ir nacionaliniais lygmenimis. Ji labai plati, bet svarbiausias jos siekis – paremti pažangų, tvarų ir integracinį augimą ir siekti konkrečių tikslų inovacijų ir mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, klimato kaitos, energetikos, nedarbo, pramonės politikos ir socialinės bei teritorinės sanglaudos, kovos su skurdu, sanglaudos politikos ir daugelyje kitų sričių. |
| --- | --- |

3.2

Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“tikrai yra augimo strategija, kuria nustatomi uždaviniai svarbiausiose politikos srityse ES ir nacionaliniais lygmenimis. Ji labai plati, bet svarbiausias jos siekis – paremti pažangų, tvarų ir integracinį augimą ir siekti konkrečių tikslų inovacijų ir mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, klimato kaitos, energetikos, nedarbo, pramonės politikos ir socialinės bei teritorinės sanglaudos, kovos su skurdu, sanglaudos politikos ir daugelyje kitų sričių.

| 3.3 | Siekiama, kad strategijos „Europa 2020“ valdysena būtų daugiapakopė, sutelkianti Europos, nacionalines ir bendras kompetencijas, nes tai padėtų sustiprinti didėjančios Europos integracijos legitimumą. Palyginti su Lisabonos strategija, strategijoje „Europa 2020“ nustatytos pavyzdinės iniciatyvos, kuriomis dėmesys ir parama sutelkiami į svarbias temines sritis, prioritetus, pagrindinius tikslus, yra siejamos su sustiprinta ir griežta stebėsenos sistema, numatančia galimybę atlikti kritinius nacionaliniu lygmeniu vykstančių (arba nevykstančių) pokyčių įvertinimus. |
| --- | --- |

3.3

Siekiama, kad strategijos „Europa 2020“ valdysena būtų daugiapakopė, sutelkianti Europos, nacionalines ir bendras kompetencijas, nes tai padėtų sustiprinti didėjančios Europos integracijos legitimumą. Palyginti su Lisabonos strategija, strategijoje „Europa 2020“ nustatytos pavyzdinės iniciatyvos, kuriomis dėmesys ir parama sutelkiami į svarbias temines sritis, prioritetus, pagrindinius tikslus, yra siejamos su sustiprinta ir griežta stebėsenos sistema, numatančia galimybę atlikti kritinius nacionaliniu lygmeniu vykstančių (arba nevykstančių) pokyčių įvertinimus.

| 3.4 | Palyginti su Lisabonos strategija, nustatytas kitoks ataskaitų teikimo mechanizmas, kuris skiriasi ne tik tuo, kad yra labiau koncentruotas, bet ir tuo, kad yra suderintas su naujomis patobulintomis ekonominio valdymo sistemomis, tad nuo šiol, pavyzdžiui, Stabilumo ir konvergencijos programa ir nacionalinės reformų programos pateikiamos Europos Komisijai tuo pačiu metu, o tai leidžia aiškiau matyti atskirų valstybių narių padėtį ir kurlink jos ketina eiti. |
| --- | --- |

3.4

Palyginti su Lisabonos strategija, nustatytas kitoks ataskaitų teikimo mechanizmas, kuris skiriasi ne tik tuo, kad yra labiau koncentruotas, bet ir tuo, kad yra suderintas su naujomis patobulintomis ekonominio valdymo sistemomis, tad nuo šiol, pavyzdžiui, Stabilumo ir konvergencijos programa ir nacionalinės reformų programos pateikiamos Europos Komisijai tuo pačiu metu, o tai leidžia aiškiau matyti atskirų valstybių narių padėtį ir kurlink jos ketina eiti.

| 3.5 | Tai, kad procesas keičiasi, pirmą kartą buvo pabrėžta pačiame strategijos „Europa 2020“ dokumente, kuriame teigiama, kad „būtina prisiimti daugiau atsakomybės“ ir kad tuo tikslu „taip pat būtina sustiprinti nacionalinio ir regioninio lygmens suinteresuotųjų šalių ir socialinių partnerių įnašą“. Buvo konkrečiai įsipareigota siekti, kad glaudžiau bendradarbiautų EESRK ir Regionų komitetas. Poreikis skatinti dalyvaujamuosius procesus buvo akcentuotas keletą kartų; ypač pažymėtinos Europos Vadovų Tarybos 2010 m. kovo mėn. susitikimo išvados ir Europos Komisijos parengtas Nacionalinių reformos programų rengimo, įgyvendinimo ir stebėjimo pagal strategiją „Europa 2020“ vadovas, kuriame dar kartą pabrėžiama, kad rengiant nacionalines reformų programas bus svarbu skatinti glaudžiai bendradarbiauti nacionalinius parlamentus, socialinius partnerius, regionus ir kitus suinteresuotuosius subjektus, kad būtų jaučiama didesnė atsakomybė už strategiją. |
| --- | --- |

3.5

Tai, kad procesas keičiasi, pirmą kartą buvo pabrėžta pačiame strategijos „Europa 2020“ dokumente, kuriame teigiama, kad „būtina prisiimti daugiau atsakomybės“ ir kad tuo tikslu „taip pat būtina sustiprinti nacionalinio ir regioninio lygmens suinteresuotųjų šalių ir socialinių partnerių įnašą“. Buvo konkrečiai įsipareigota siekti, kad glaudžiau bendradarbiautų EESRK ir Regionų komitetas. Poreikis skatinti dalyvaujamuosius procesus buvo akcentuotas keletą kartų; ypač pažymėtinos Europos Vadovų Tarybos 2010 m. kovo mėn. susitikimo išvados ir Europos Komisijos parengtas Nacionalinių reformos programų rengimo, įgyvendinimo ir stebėjimo pagal strategiją „Europa 2020“ vadovas, kuriame dar kartą pabrėžiama, kad rengiant nacionalines reformų programas bus svarbu skatinti glaudžiai bendradarbiauti nacionalinius parlamentus, socialinius partnerius, regionus ir kitus suinteresuotuosius subjektus, kad būtų jaučiama didesnė atsakomybė už strategiją.

4.   Europos semestro patirtis

| 4.1 | Trečiaisiais strategijos „Europa 2020“ metais aišku, kad daugelis valstybių narių pasiryžusios skatinti socialinius partnerius ir organizuotą pilietinę visuomenę dalyvauti Europos semestre ir įtraukė šiuos partnerius į savo nacionalinius procesus. Tačiau šis įsipareigojimas įgyvendinamas nevienodai, esama įvairių įsipareigojimo laipsnių, ir netgi tais atvejais, kai įsipareigojimas vykdomas, skiriasi realaus partnerių įtraukimo į procesus lygiai. Nors daugelis valstybių narių informuoja partnerius ir konsultuojasi su jais, procesas dažnai yra nenuoseklus ir, partnerių akimis žiūrint, gali atrodyti fragmentiškas ar neparemtas visuotine strategija. EESRK ir kiti subjektai labiausiai susirūpinę dėl labai trumpų terminų, dažnai beveik nepaliekančių laiko tinkamai socialinių partnerių, pilietinės visuomenės organizacijų ar regioninių ir nacionalinių parlamentų diskusijai. Šis susirūpinimas reiškiamas ne tik nacionaliniu lygmeniu – daugelis Europos lygmens organizacijų kėlė klausimą, ar galima pagerinti Europos semestro procesą ir valdymą bei pagal strategiją „Europa 2020“ vykdomą stebėseną. Europos Parlamentas pateikė politines rekomendacijas, kad geriau apibrėžtų savo vaidmenį ir indėlį, kurį jis galėtų įnešti (2); panašias gaires netrukus pateiks ir Regionų komitetas. |
| --- | --- |

4.1

Trečiaisiais strategijos „Europa 2020“ metais aišku, kad daugelis valstybių narių pasiryžusios skatinti socialinius partnerius ir organizuotą pilietinę visuomenę dalyvauti Europos semestre ir įtraukė šiuos partnerius į savo nacionalinius procesus. Tačiau šis įsipareigojimas įgyvendinamas nevienodai, esama įvairių įsipareigojimo laipsnių, ir netgi tais atvejais, kai įsipareigojimas vykdomas, skiriasi realaus partnerių įtraukimo į procesus lygiai. Nors daugelis valstybių narių informuoja partnerius ir konsultuojasi su jais, procesas dažnai yra nenuoseklus ir, partnerių akimis žiūrint, gali atrodyti fragmentiškas ar neparemtas visuotine strategija. EESRK ir kiti subjektai labiausiai susirūpinę dėl labai trumpų terminų, dažnai beveik nepaliekančių laiko tinkamai socialinių partnerių, pilietinės visuomenės organizacijų ar regioninių ir nacionalinių parlamentų diskusijai. Šis susirūpinimas reiškiamas ne tik nacionaliniu lygmeniu – daugelis Europos lygmens organizacijų kėlė klausimą, ar galima pagerinti Europos semestro procesą ir valdymą bei pagal strategiją „Europa 2020“ vykdomą stebėseną. Europos Parlamentas pateikė politines rekomendacijas, kad geriau apibrėžtų savo vaidmenį ir indėlį, kurį jis galėtų įnešti (2); panašias gaires netrukus pateiks ir Regionų komitetas.

| 4.2 | EESRK įkūrus strategijos „Europa 2020“ iniciatyvinį komitetą, Komiteto darbas šioje srityje įgavo kryptį; dabar viena grupė vykdo visų su strategija „Europa 2020“ susijusių sričių ir atitinkamų pasiūlymų stebėseną, tad išvengiama nekoordinuoto pavienių dalykų nagrinėjimo. Iniciatyvinio komiteto posėdžiuose reguliariai dalyvauja Europos Komisijos atstovai ir kiti suinteresuotieji subjektai. Siekdamas stiprinti santykį su nacionalinėmis struktūromis, iniciatyvinis komitetas į svarbius Europos semestro posėdžius reguliariai kviečia nacionalines ekonomikos ir socialinių reikalų tarybas ir panašius organus ir, bendradarbiaudamas su nacionalinės pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais, vietos lygmeniu organizuoja teminius strategijos „Europa 2020“ renginius. Šių veiksmų reikėtų imtis aktyviau ir platesniu mastu. |
| --- | --- |

4.2

EESRK įkūrus strategijos „Europa 2020“ iniciatyvinį komitetą, Komiteto darbas šioje srityje įgavo kryptį; dabar viena grupė vykdo visų su strategija „Europa 2020“ susijusių sričių ir atitinkamų pasiūlymų stebėseną, tad išvengiama nekoordinuoto pavienių dalykų nagrinėjimo. Iniciatyvinio komiteto posėdžiuose reguliariai dalyvauja Europos Komisijos atstovai ir kiti suinteresuotieji subjektai. Siekdamas stiprinti santykį su nacionalinėmis struktūromis, iniciatyvinis komitetas į svarbius Europos semestro posėdžius reguliariai kviečia nacionalines ekonomikos ir socialinių reikalų tarybas ir panašius organus ir, bendradarbiaudamas su nacionalinės pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais, vietos lygmeniu organizuoja teminius strategijos „Europa 2020“ renginius. Šių veiksmų reikėtų imtis aktyviau ir platesniu mastu.

| 4.3 | Be to, EESRK vaidmuo stiprinant nacionalinių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir panašių organų ryšius (nors ne vien tik Europos semestro ir strategijos „Europa 2020“ srityse) buvo naudingas Komitetui ir minėtoms struktūroms analizuojant ir stengiantis suprasti padėtį įvairiuose Europos Sąjungos kampeliuose ir formuluojant labiau pagrįstus EESRK ir jų teikiamus pasiūlymus. |
| --- | --- |

4.3

Be to, EESRK vaidmuo stiprinant nacionalinių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir panašių organų ryšius (nors ne vien tik Europos semestro ir strategijos „Europa 2020“ srityse) buvo naudingas Komitetui ir minėtoms struktūroms analizuojant ir stengiantis suprasti padėtį įvairiuose Europos Sąjungos kampeliuose ir formuluojant labiau pagrįstus EESRK ir jų teikiamus pasiūlymus.

5.   Dalyvaujamųjų procesų vertė ir nauda

| 5.1 | Akivaizdu, kad siekiant kiek įmanoma sustiprinti Europos semestro poveikį, būtina gerinti ir stiprinti dalyvaujamuosius procesus pagal strategiją „Europa 2020“ – tai atneštų naudos ne tik pačiai strategijai, bet galiausiai ir pačių piliečių gerovei. |
| --- | --- |

5.1

Akivaizdu, kad siekiant kiek įmanoma sustiprinti Europos semestro poveikį, būtina gerinti ir stiprinti dalyvaujamuosius procesus pagal strategiją „Europa 2020“ – tai atneštų naudos ne tik pačiai strategijai, bet galiausiai ir pačių piliečių gerovei.

| 5.2 | Europos Sąjunga ir jos valstybės narės dažnai kalba apie dalyvaujamųjų procesų naudą ir apie būtinybę įtraukti organizuotą pilietinę visuomenę. Iš tikrųjų pas socialinius partnerius ir plačiojoje visuomenėje vyksta daug įvairių procesų ir sistemų. Reikėtų aiškiai pasakyti, kodėl tai yra svarbu ir kokios naudos gali duoti tinkamai veikianti sistema, skirta geresniam dalyvavimui užtikrinti. Iniciatyviai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir organizuota pilietine visuomene galima užtikrinti:






  — | gilesnį Europos Sąjungoje skleidžiamos informacijos „įspaudą“ ir nemažą „vandens ratilų“ efektą, |
| --- | --- | --- |

5.2

Europos Sąjunga ir jos valstybės narės dažnai kalba apie dalyvaujamųjų procesų naudą ir apie būtinybę įtraukti organizuotą pilietinę visuomenę. Iš tikrųjų pas socialinius partnerius ir plačiojoje visuomenėje vyksta daug įvairių procesų ir sistemų. Reikėtų aiškiai pasakyti, kodėl tai yra svarbu ir kokios naudos gali duoti tinkamai veikianti sistema, skirta geresniam dalyvavimui užtikrinti. Iniciatyviai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir organizuota pilietine visuomene galima užtikrinti:

—

gilesnį Europos Sąjungoje skleidžiamos informacijos „įspaudą“ ir nemažą „vandens ratilų“ efektą,

| — | stipresnį atsakomybės už strategijas jausmą, jei visi suinteresuotieji subjektai jausis prisidėję prie jų kūrimo, |
| --- | --- |

—

stipresnį atsakomybės už strategijas jausmą, jei visi suinteresuotieji subjektai jausis prisidėję prie jų kūrimo,

| — | išankstinio įspėjimo sistemą – pilietinės visuomenės organizacijos ir socialiniai partneriai, dažnai būdami daug arčiau paprastų piliečių, gali veikti kaip sistema, iš anksto įspėjanti apie atsirandančias mikrotendencijas gerokai anksčiau iki joms išryškėjant nacionaliniu ar Europos lygiu, |
| --- | --- |

—

išankstinio įspėjimo sistemą – pilietinės visuomenės organizacijos ir socialiniai partneriai, dažnai būdami daug arčiau paprastų piliečių, gali veikti kaip sistema, iš anksto įspėjanti apie atsirandančias mikrotendencijas gerokai anksčiau iki joms išryškėjant nacionaliniu ar Europos lygiu,

| — | gebėjimą išbandyti idėjas ir surasti sprendimus – nieko nuostabaus, kad glaudžiausiai su konkrečia padėtimi susiję subjektai neretai geba išbandyti siūlomus sprendimus prieš juos visapusiškai įgyvendinant ir dažnai patys suranda pragmatiškus ir veiksmingus sprendimus, |
| --- | --- |

—

gebėjimą išbandyti idėjas ir surasti sprendimus – nieko nuostabaus, kad glaudžiausiai su konkrečia padėtimi susiję subjektai neretai geba išbandyti siūlomus sprendimus prieš juos visapusiškai įgyvendinant ir dažnai patys suranda pragmatiškus ir veiksmingus sprendimus,

| — | geresnį įgyvendinimą – daugeliu atvejų būtent socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos bus atsakingi už faktinį pasiūlymų įgyvendinimą vietoje. |
| --- | --- |

—

geresnį įgyvendinimą – daugeliu atvejų būtent socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos bus atsakingi už faktinį pasiūlymų įgyvendinimą vietoje.

6.   Konkretūs pasiūlymai, kaip pagerinti dalyvaujamuosius procesus pagal strategiją „Europa 2020“

| 6.1 | Apžvelgdamas iki šiol Europos ir nacionaliniu lygiais vykusius procesus, EESRK mano, kad dar daug kas lieka nepadaryta ir kad šiuos procesus galima tobulinti siekiant sukurti sistemą, kuri užtikrins tvirtą Europos institucijų, nacionalinių vyriausybių, socialinių partnerių, pilietinės visuomenės organizacijų, nacionalinių ir regioninių parlamentų bei kitų suinteresuotųjų subjektų partnerystę. Daugelyje sričių reikės dėti kryptingas ir sutelktas pastangas, ir rezultatai nebus pasiekti greitai. Tačiau, EESRK nuomone, tokias sistemas reikėtų rengti laipsniškai stiprinant strateginių ir visa apimančių daugiapakopių partnerysčių procesus, tuo pat metu sparčiai vykdant paprastus veiksmus, kurie galėtų pagerinti padėtį per artimiausią laikotarpį. |
| --- | --- |

6.1

Apžvelgdamas iki šiol Europos ir nacionaliniu lygiais vykusius procesus, EESRK mano, kad dar daug kas lieka nepadaryta ir kad šiuos procesus galima tobulinti siekiant sukurti sistemą, kuri užtikrins tvirtą Europos institucijų, nacionalinių vyriausybių, socialinių partnerių, pilietinės visuomenės organizacijų, nacionalinių ir regioninių parlamentų bei kitų suinteresuotųjų subjektų partnerystę. Daugelyje sričių reikės dėti kryptingas ir sutelktas pastangas, ir rezultatai nebus pasiekti greitai. Tačiau, EESRK nuomone, tokias sistemas reikėtų rengti laipsniškai stiprinant strateginių ir visa apimančių daugiapakopių partnerysčių procesus, tuo pat metu sparčiai vykdant paprastus veiksmus, kurie galėtų pagerinti padėtį per artimiausią laikotarpį.

| 6.2 | EESRK visų pirma ragina visas Europos institucijas ir nacionalines vyriausybes atnaujinti savo politinį įsipareigojimą reguliariau ir dažniau įtraukti socialinius partnerius, pilietinės visuomenės organizacijas, nacionalinius parlamentus, regionų ir vietos valdžios institucijas bei kitus suinteresuotuosius subjektus ir užtikrinti, kad tai būtų daroma kiek įmanoma visapusiškiau, vykdant ryžtingus, ilgalaikius ir tvarius dalyvaujamuosius procesus pagal strategiją „Europa 2020“. Lisabonos sutartyje pabrėžiama, kad priimant sprendimus būtina konsultuotis su pilietine visuomene Europos lygiu. Tam, kad valstybės narės jaustųsi labiau atsakingos ir aktyviau dalyvautų strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo ir Europos procese, jos turi laikytis tokios pačios tvarkos, t. y. kuo dažniau konsultuotis su savo ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis bei panašiais organais. |
| --- | --- |

6.2

EESRK visų pirma ragina visas Europos institucijas ir nacionalines vyriausybes atnaujinti savo politinį įsipareigojimą reguliariau ir dažniau įtraukti socialinius partnerius, pilietinės visuomenės organizacijas, nacionalinius parlamentus, regionų ir vietos valdžios institucijas bei kitus suinteresuotuosius subjektus ir užtikrinti, kad tai būtų daroma kiek įmanoma visapusiškiau, vykdant ryžtingus, ilgalaikius ir tvarius dalyvaujamuosius procesus pagal strategiją „Europa 2020“. Lisabonos sutartyje pabrėžiama, kad priimant sprendimus būtina konsultuotis su pilietine visuomene Europos lygiu. Tam, kad valstybės narės jaustųsi labiau atsakingos ir aktyviau dalyvautų strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo ir Europos procese, jos turi laikytis tokios pačios tvarkos, t. y. kuo dažniau konsultuotis su savo ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis bei panašiais organais.

7.   EESRK

| 7.1 | Dėl savo vaidmens EESRK mano, kad jam ir toliau labai svarbu sutelkti dėmesį į visus strategijos „Europa 2020“ elementus ir užtikrinti savo strateginį dalyvavimą, kad būtų išsaugotas gebėjimas įžvelgti galimas sąveikas, kurias siūlo strategija ir jos sudėtinės dalys. |
| --- | --- |

7.1

Dėl savo vaidmens EESRK mano, kad jam ir toliau labai svarbu sutelkti dėmesį į visus strategijos „Europa 2020“ elementus ir užtikrinti savo strateginį dalyvavimą, kad būtų išsaugotas gebėjimas įžvelgti galimas sąveikas, kurias siūlo strategija ir jos sudėtinės dalys.

| 7.2 | EESRK manymu, reikėtų tęsti ir plėtoti darbą, kurį atlieka jo įkurtas strategijos „Europa 2020“ iniciatyvinis komitetas. Iniciatyvinis komitetas turi ir toliau sutelkti dėmesį į strategiją ir jos poveikį plačiajai visuomenei ir užtikrinti vidinius ryšius su tais nariais, kurie nedalyvauja iniciatyvinio komiteto darbe, kad visi turėtų naudos iš iniciatyvinio komiteto vykdomos stebėjimo veiklos ir įžvalgų. |
| --- | --- |

7.2

EESRK manymu, reikėtų tęsti ir plėtoti darbą, kurį atlieka jo įkurtas strategijos „Europa 2020“ iniciatyvinis komitetas. Iniciatyvinis komitetas turi ir toliau sutelkti dėmesį į strategiją ir jos poveikį plačiajai visuomenei ir užtikrinti vidinius ryšius su tais nariais, kurie nedalyvauja iniciatyvinio komiteto darbe, kad visi turėtų naudos iš iniciatyvinio komiteto vykdomos stebėjimo veiklos ir įžvalgų.

| 7.3 | EESRK mano, kad vis stiprėjanti jo vykdoma nacionalinių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų (ten, kur tokios tarybos įkurtos) tarpusavio ryšių ir veiklos koordinavimo veikla davė teigiamų rezultatų, bet gali būti dar pagerinta. Be kita ko, dauguma šių organizacijų ir jų narių vaidina tam tikrą vaidmenį nacionaliniu lygiu įgyvendinant strategiją „Europa 2020“. Kalbant apie siekį pagerinti dalyvavimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, EESRK manymu, greiti ir paprasti veiksmai galėtų atnešti nemažos naudos. EESRK mano, kad jam labai tinka nacionalinių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir panašių organų Europos kontaktų centro vaidmuo, ypač padedant joms vykdyti veiklą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“. EESRK yra pasirengęs prisiimti šį įsipareigojimą ir pradėti toliau plėtoti ryšius ir bendradarbiavimą, kuo anksčiau įtraukdamas nacionalines ekonomikos ir socialinių reikalų tarybas ir panašius organus į bet kokį renginį, skirtą strategijai „Europa 2020“. |
| --- | --- |

7.3

EESRK mano, kad vis stiprėjanti jo vykdoma nacionalinių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų (ten, kur tokios tarybos įkurtos) tarpusavio ryšių ir veiklos koordinavimo veikla davė teigiamų rezultatų, bet gali būti dar pagerinta. Be kita ko, dauguma šių organizacijų ir jų narių vaidina tam tikrą vaidmenį nacionaliniu lygiu įgyvendinant strategiją „Europa 2020“. Kalbant apie siekį pagerinti dalyvavimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, EESRK manymu, greiti ir paprasti veiksmai galėtų atnešti nemažos naudos. EESRK mano, kad jam labai tinka nacionalinių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir panašių organų Europos kontaktų centro vaidmuo, ypač padedant joms vykdyti veiklą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“. EESRK yra pasirengęs prisiimti šį įsipareigojimą ir pradėti toliau plėtoti ryšius ir bendradarbiavimą, kuo anksčiau įtraukdamas nacionalines ekonomikos ir socialinių reikalų tarybas ir panašius organus į bet kokį renginį, skirtą strategijai „Europa 2020“.

8.   Greiti veiksmai siekiant pasikeitimų artimiausiu laikotarpiu

| 8.1 | EESRK tvirtai remia pirmininkausiančio Kipro ketinimą sutelkti dėmesį į dalyvaujamųjų procesų pagal strategiją „Europa 2020“ stiprinimą ir šiai temai paskirti dalį neoficialaus Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos susitikimo, kuris įvyks 2012 m. liepos mėn. EESRK visokeriopai remia šį ketinimą ir laiko tai pirmu ryžtingu žingsniu, paskatinsiančiu valstybes nares ir Europos Komisiją apsvarstyti, kaip jos gali pagerinti savo veiklą šioje srityje. |
| --- | --- |

8.1

EESRK tvirtai remia pirmininkausiančio Kipro ketinimą sutelkti dėmesį į dalyvaujamųjų procesų pagal strategiją „Europa 2020“ stiprinimą ir šiai temai paskirti dalį neoficialaus Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos susitikimo, kuris įvyks 2012 m. liepos mėn. EESRK visokeriopai remia šį ketinimą ir laiko tai pirmu ryžtingu žingsniu, paskatinsiančiu valstybes nares ir Europos Komisiją apsvarstyti, kaip jos gali pagerinti savo veiklą šioje srityje.

| 8.2 | EESRK ragina visas valstybes nares nacionaliniu lygiu išaiškinti, kurios vyriausybinės agentūros yra atsakingos už konkrečias priemones pagal strategiją „Europa 2020“ ir kokie santykiai yra tarp agentūrų, atsakingų už nacionalinių reformų programų koordinavimą ar stebėseną, ir agentūrų, atsakingų už praktinį jų įgyvendinimą. Net elementarus išaiškinimas leistų subjektams kiekvienoje valstybėje narėje veiksmingai bendrauti su tinkama institucija. |
| --- | --- |

8.2

EESRK ragina visas valstybes nares nacionaliniu lygiu išaiškinti, kurios vyriausybinės agentūros yra atsakingos už konkrečias priemones pagal strategiją „Europa 2020“ ir kokie santykiai yra tarp agentūrų, atsakingų už nacionalinių reformų programų koordinavimą ar stebėseną, ir agentūrų, atsakingų už praktinį jų įgyvendinimą. Net elementarus išaiškinimas leistų subjektams kiekvienoje valstybėje narėje veiksmingai bendrauti su tinkama institucija.

| 8.3 | EESRK mano, kad užtikrinus visišką kiekvienoje valstybėje narėje naudojamų dalyvavimo formų ir vyriausybių ketinamų taikyti procesų bei priemonių skaidrumą bus galima aiškiai parodyti visiems, kas vyksta, kodėl ir kaip tai yra daroma. |
| --- | --- |

8.3

EESRK mano, kad užtikrinus visišką kiekvienoje valstybėje narėje naudojamų dalyvavimo formų ir vyriausybių ketinamų taikyti procesų bei priemonių skaidrumą bus galima aiškiai parodyti visiems, kas vyksta, kodėl ir kaip tai yra daroma.

| 8.4 | EESRK manymu, Europos Komisija ir valstybės narės turėtų kuo skubiau persvarstyti pagal Europos semestrą vykdomų veiksmų tvarkaraštį. Beveik visi suinteresuotieji subjektai, priklausantys dabar egzistuojančioms struktūroms, nurodė, kad pagrindinė problema yra tai, kad nepaliekama pakankamai laiko parengti pasvertą atsakymą ar surengti tinkamas diskusijas. Valstybės narės turėtų kuo skubiausiai apsvarstyti šiuo metu jų taikomus terminus ir prireikus juos pakoreguoti, kad jie būtų tinkamesni. |
| --- | --- |

8.4

EESRK manymu, Europos Komisija ir valstybės narės turėtų kuo skubiau persvarstyti pagal Europos semestrą vykdomų veiksmų tvarkaraštį. Beveik visi suinteresuotieji subjektai, priklausantys dabar egzistuojančioms struktūroms, nurodė, kad pagrindinė problema yra tai, kad nepaliekama pakankamai laiko parengti pasvertą atsakymą ar surengti tinkamas diskusijas. Valstybės narės turėtų kuo skubiausiai apsvarstyti šiuo metu jų taikomus terminus ir prireikus juos pakoreguoti, kad jie būtų tinkamesni.

| 8.5 | EESRK primygtinai ragina vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviau dalyvauti strategijos „Europa 2020“ procese tiek atitinkamu nacionaliniu, tiek tiesiogiai ES lygmeniu. Regionų komiteto sukurta strategijos „Europa 2020“stebėsenos platforma yra puikus žingsnis siekiant šio tikslo. EESRK mano, kad šį aktyvesnį dalyvavimą turėtų remti nacionalinės vyriausybės. Vietos ir regionų institucijų įžvalgos vietos lygmens vystymosi ir potencialių galimybių klausimu yra svarbiausia iniciatyvų, kurios galėtų būti įgyvendinamos, kad strategija „Europa 2020“ atliktų visapusišką savo vaidmenį, dalis. |
| --- | --- |

8.5

EESRK primygtinai ragina vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviau dalyvauti strategijos „Europa 2020“ procese tiek atitinkamu nacionaliniu, tiek tiesiogiai ES lygmeniu. Regionų komiteto sukurta strategijos „Europa 2020“stebėsenos platforma yra puikus žingsnis siekiant šio tikslo. EESRK mano, kad šį aktyvesnį dalyvavimą turėtų remti nacionalinės vyriausybės. Vietos ir regionų institucijų įžvalgos vietos lygmens vystymosi ir potencialių galimybių klausimu yra svarbiausia iniciatyvų, kurios galėtų būti įgyvendinamos, kad strategija „Europa 2020“ atliktų visapusišką savo vaidmenį, dalis.

9.   Ilgalaikis visa apimantis dalyvavimas įgyvendinant strategiją „Europa 2020“

| 9.1 | EESRK mano, kad jau esama labai naudingų pavyzdžių, kaip įkurti tvirtas nuolatinio dialogo struktūras. EESRK manymu, Europos Tarybos parengtas Geros praktikos skatinant piliečių dalyvavimą sprendimų priėmimo procese kodeksas
   (3) yra puikus tokio darbo pagrindas, nustatantis pagrindinius principus, ir gali būti pritaikytas strategijai „Europa 2020“. Naudodamosi šiais principais Europos Sąjunga ir valstybės narės galėtų diskusijas palaipsniui pakelti į aukštesnį lygį – nuo palyginti žemo dalyvavimo lygio, kuriame iš esmės susitelkiama į informavimą, per atviro konsultavimosi lygį, po to – plėtojant dalyvių dialogą, iki tikros partnerystės lygio. Tai yra keturi svarbiausi šiame kodekse apibūdinti dalyvaujamųjų procesų etapai. EESRK mano, kad procesai, vykdomi pagal strategiją „Europa 2020“, turėtų palaipsniui pereiti šiuos etapus. Kodekse taip pat numatytos labai naudingos priemonės, kurias galima būtų taikyti strategijos „Europa 2020“ procesuose. |
| --- | --- |

9.1

EESRK mano, kad jau esama labai naudingų pavyzdžių, kaip įkurti tvirtas nuolatinio dialogo struktūras. EESRK manymu, Europos Tarybos parengtas Geros praktikos skatinant piliečių dalyvavimą sprendimų priėmimo procese kodeksas
   (3) yra puikus tokio darbo pagrindas, nustatantis pagrindinius principus, ir gali būti pritaikytas strategijai „Europa 2020“. Naudodamosi šiais principais Europos Sąjunga ir valstybės narės galėtų diskusijas palaipsniui pakelti į aukštesnį lygį – nuo palyginti žemo dalyvavimo lygio, kuriame iš esmės susitelkiama į informavimą, per atviro konsultavimosi lygį, po to – plėtojant dalyvių dialogą, iki tikros partnerystės lygio. Tai yra keturi svarbiausi šiame kodekse apibūdinti dalyvaujamųjų procesų etapai. EESRK mano, kad procesai, vykdomi pagal strategiją „Europa 2020“, turėtų palaipsniui pereiti šiuos etapus. Kodekse taip pat numatytos labai naudingos priemonės, kurias galima būtų taikyti strategijos „Europa 2020“ procesuose.

| 9.2 | Reikėtų užtikrinti valstybių narių organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą visame Europos semestre. Kūrimo etape vienas pagrindinių procesų yra nacionalinių reformų programų rengimas. Valstybėse narėse vykstantis rengimo procesas turi remtis plačiu ir bendradarbiavimu pagrįstu dialogu su socialiniais partneriais ir organizuota pilietine visuomene. Šių subjektų patirtis naudinga ne tik nustatant tikslus ir kuriant programas bei strategijas tokiose srityse kaip užimtumas, švietimas ir socialinė įtrauktis, jie sykiu yra ir pagrindiniai tų strategijų įgyvendinimo subjektai. |
| --- | --- |

9.2

Reikėtų užtikrinti valstybių narių organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą visame Europos semestre. Kūrimo etape vienas pagrindinių procesų yra nacionalinių reformų programų rengimas. Valstybėse narėse vykstantis rengimo procesas turi remtis plačiu ir bendradarbiavimu pagrįstu dialogu su socialiniais partneriais ir organizuota pilietine visuomene. Šių subjektų patirtis naudinga ne tik nustatant tikslus ir kuriant programas bei strategijas tokiose srityse kaip užimtumas, švietimas ir socialinė įtrauktis, jie sykiu yra ir pagrindiniai tų strategijų įgyvendinimo subjektai.

| 9.3 | Kitas svarbus Europos semestro etapas yra konkrečioms valstybėms narėms skirtų rekomendacijų skelbimas ir peržiūra. Apie konkrečias valstybėms narėms skirtas rekomendacijas turi būti informuojami Europos socialiniai partneriai ir organizuota pilietinė visuomenė ir turi būti konsultuojamasi su jais. Todėl labai svarbu numatyti tinkamą laiką, kad organizuota pilietinė visuomenė dar ankstyvajame etape galėtų įsijungti į ateities planų dėl būsimųjų ciklų kūrimą. |
| --- | --- |

9.3

Kitas svarbus Europos semestro etapas yra konkrečioms valstybėms narėms skirtų rekomendacijų skelbimas ir peržiūra. Apie konkrečias valstybėms narėms skirtas rekomendacijas turi būti informuojami Europos socialiniai partneriai ir organizuota pilietinė visuomenė ir turi būti konsultuojamasi su jais. Todėl labai svarbu numatyti tinkamą laiką, kad organizuota pilietinė visuomenė dar ankstyvajame etape galėtų įsijungti į ateities planų dėl būsimųjų ciklų kūrimą.

| 9.4 | EESRK ankstesnėse nuomonėse pasiūlė naudoti lyginamuosius rodiklius, kad galima būtų įvertinti strategijos „Europa 2020“įgyvendinimo pažangą. Nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos ar panašūs organai analizuotų ir nustatytų savo pačių prioritetinius kriterijus, naudodami statistinius duomenis, kurie laisvai prieinami Eurostato interneto svetainėje. Kai kurios ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos jau taip ir daro, o kitas nacionalines ekonomikos ir socialinių reikalų tarybas reikėtų paraginti tai daryti. Įvedus lyginamuosius rodiklius, suinteresuotieji subjektai galėtų nuolatos stebėti, kaip įgyvendinamos reformos. Tai būtų vertingas indėlis į nacionalinių reformų programų persvarstymą. |
| --- | --- |

9.4

EESRK ankstesnėse nuomonėse pasiūlė naudoti lyginamuosius rodiklius, kad galima būtų įvertinti strategijos „Europa 2020“įgyvendinimo pažangą. Nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos ar panašūs organai analizuotų ir nustatytų savo pačių prioritetinius kriterijus, naudodami statistinius duomenis, kurie laisvai prieinami Eurostato interneto svetainėje. Kai kurios ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos jau taip ir daro, o kitas nacionalines ekonomikos ir socialinių reikalų tarybas reikėtų paraginti tai daryti. Įvedus lyginamuosius rodiklius, suinteresuotieji subjektai galėtų nuolatos stebėti, kaip įgyvendinamos reformos. Tai būtų vertingas indėlis į nacionalinių reformų programų persvarstymą.

| 9.5 | Reikėtų imtis veiksmų, kad būtų aktyviau diskutuojama dėl strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo valstybėse narėse, o vyriausybės turėtų sukurti veiksmingesnes procedūras, skirtas užtikrinti, kad būtų gaunama grįžtamoji informacija apie geresnio pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių dialogo strategijos klausimais poveikį. Vykdant strategijos poveikio stebėseną pilietinės visuomenės vaidmuo yra ypač svarbus. Būtų naudinga valstybėse narėse reguliariai rengti visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų konferencijas, taip pat surengti atvirus nacionalinių reformų programų klausymus Parlamente. |
| --- | --- |

9.5

Reikėtų imtis veiksmų, kad būtų aktyviau diskutuojama dėl strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo valstybėse narėse, o vyriausybės turėtų sukurti veiksmingesnes procedūras, skirtas užtikrinti, kad būtų gaunama grįžtamoji informacija apie geresnio pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių dialogo strategijos klausimais poveikį. Vykdant strategijos poveikio stebėseną pilietinės visuomenės vaidmuo yra ypač svarbus. Būtų naudinga valstybėse narėse reguliariai rengti visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų konferencijas, taip pat surengti atvirus nacionalinių reformų programų klausymus Parlamente.

| 9.6 | Viena vertus, Europos institucijos vis labiau įsisąmonina, jog reikia konsultuotis su organizuota pilietine visuomene, tačiau kita vertus, nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos bei panašūs organai šiuo metu susiduria su tam tikrais sunkumais. Šios organizacijos dažniausiai finansuojamos iš valstybės biudžeto. Daugelyje valstybių narių jų biudžetai buvo sumažinti. Tai verčia nacionalines ekonomikos ir socialinių reikalų tarybas ar analogiškus organus sutelkti dėmesį tik į nacionalinius prioritetus ir susiaurinti savo dalyvavimą Europos lygiu. Europos institucijos turėtų apsvarstyti, kaip jos galėtų padėti ir teikti paramą šioms organizacijoms, bent jau siekiant užtikrinti jų dalyvavimą Europos semestre. |
| --- | --- |

9.6

Viena vertus, Europos institucijos vis labiau įsisąmonina, jog reikia konsultuotis su organizuota pilietine visuomene, tačiau kita vertus, nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos bei panašūs organai šiuo metu susiduria su tam tikrais sunkumais. Šios organizacijos dažniausiai finansuojamos iš valstybės biudžeto. Daugelyje valstybių narių jų biudžetai buvo sumažinti. Tai verčia nacionalines ekonomikos ir socialinių reikalų tarybas ar analogiškus organus sutelkti dėmesį tik į nacionalinius prioritetus ir susiaurinti savo dalyvavimą Europos lygiu. Europos institucijos turėtų apsvarstyti, kaip jos galėtų padėti ir teikti paramą šioms organizacijoms, bent jau siekiant užtikrinti jų dalyvavimą Europos semestre.

| 9.7 | Gali būti ypač svarbu turėti vieną pagrindinį kontaktų su nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis bei panašiais organais centrą vykdant poveikio stebėseną, todėl Europos Komisija galėtų numatyti paramą ir patikėti EESRK bent kartą per metus su visomis nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis ar panašiais organais ir institucijomis surengti konferenciją, kurios laikas būtų priderintas prie Europos semestro tvarkaraščio ir kurioje būtų aptarti Europos semestras, strategija „Europa 2020“ ir jų indėliai bei geriausioji praktika šioje srityje. |
| --- | --- |

9.7

Gali būti ypač svarbu turėti vieną pagrindinį kontaktų su nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis bei panašiais organais centrą vykdant poveikio stebėseną, todėl Europos Komisija galėtų numatyti paramą ir patikėti EESRK bent kartą per metus su visomis nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis ar panašiais organais ir institucijomis surengti konferenciją, kurios laikas būtų priderintas prie Europos semestro tvarkaraščio ir kurioje būtų aptarti Europos semestras, strategija „Europa 2020“ ir jų indėliai bei geriausioji praktika šioje srityje.

10.   Suinteresuotieji subjektai

| 10.1 | EESRK mano, kad patys suinteresuotieji subjektai galėtų atnaujinti savo įsipareigojimą dalyvauti įgyvendinant strategiją „Europa 2020“. Nors atsakomybė visų pirma tenka valstybėms narėms ir būtent jos turi persvarstyti partnerių įtraukimo procesus, patys suinteresuotieji subjektai irgi galėtų labiau pažinti vieni kitus ir su didesniu pasitikėjimu užmegzti tiesioginius ryšius su Europos institucijomis bei nacionalinėmis vyriausybėmis. Be to, nors vyriausybės turi kuo skubiausiai persvarstyti procesų tvarkaraštį, suinteresuotieji subjektai turėtų geriau pasirengti Europos semestro etapams. |
| --- | --- |

10.1

EESRK mano, kad patys suinteresuotieji subjektai galėtų atnaujinti savo įsipareigojimą dalyvauti įgyvendinant strategiją „Europa 2020“. Nors atsakomybė visų pirma tenka valstybėms narėms ir būtent jos turi persvarstyti partnerių įtraukimo procesus, patys suinteresuotieji subjektai irgi galėtų labiau pažinti vieni kitus ir su didesniu pasitikėjimu užmegzti tiesioginius ryšius su Europos institucijomis bei nacionalinėmis vyriausybėmis. Be to, nors vyriausybės turi kuo skubiausiai persvarstyti procesų tvarkaraštį, suinteresuotieji subjektai turėtų geriau pasirengti Europos semestro etapams.

11.   Konkretūs pasiūlymai dėl užimtumo, skurdo ir atskirties

| 11.1 | ES Tarybai pirmininkausiantis Kipras savo prašyme EESRK parengti nuomonę pabrėžė, kad norėtų sulaukti pasiūlymų, kaip būtų galima aktyviau įtraukti pilietinę visuomenę į socialinės politikos įgyvendinimą ir tolesnius susijusius veiksmus tokiose srityse, kaip kova su skurdu ir socialine atskirtimi. EESRK mano, kad suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas struktūriniame ir nuolatiniame Europos ir nacionalinio lygmens dialoge daro lemiamą įtaką galimybei surasti veiksmingą šių problemų sprendimą. |
| --- | --- |

11.1

ES Tarybai pirmininkausiantis Kipras savo prašyme EESRK parengti nuomonę pabrėžė, kad norėtų sulaukti pasiūlymų, kaip būtų galima aktyviau įtraukti pilietinę visuomenę į socialinės politikos įgyvendinimą ir tolesnius susijusius veiksmus tokiose srityse, kaip kova su skurdu ir socialine atskirtimi. EESRK mano, kad suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas struktūriniame ir nuolatiniame Europos ir nacionalinio lygmens dialoge daro lemiamą įtaką galimybei surasti veiksmingą šių problemų sprendimą.

| 11.2 | Formuojant ir įgyvendinant kovos su skurdu ir atskirtimi politiką bei atliekant jos stebėseną būtų naudinga laikytis bendradarbiavimo su suinteresuotaisiais subjektais požiūrio ir plėtoti struktūrinį dialogą su pilietinės visuomenės atstovais. Tokiose srityse, kaip skurdas ir atskirtis, dažniausiai pilietinės visuomenės atstovai tiesiogiai vietoje užfiksuoja tendencijas ir socialinius pokyčius ir atkreipia į juos platesnės auditorijos dėmesį. Jų kryptinga veikla atkreipiant dėmesį į vartotojo poziciją ir vykdant prevenciją, o taip pat novatoriškų paslaugų kūrimas ir teikimas šioms tikslinėms grupėms suteikia vertingos informacijos ir patirties planuojant strateginius veiksmus kovai su skurdu ir atskirtimi. Šiuo klausimu EESRK pabrėžia, kad socialinė ekonomika ir nevyriausybinės organizacijos, kurių tikslas – sumažinti skurdą, skatinti naujų darbo vietų ir kūrybiškai visuomenės poreikius tenkinančių paslaugų kūrimą, atlieka svarbų strateginį vaidmenį. |
| --- | --- |

11.2

Formuojant ir įgyvendinant kovos su skurdu ir atskirtimi politiką bei atliekant jos stebėseną būtų naudinga laikytis bendradarbiavimo su suinteresuotaisiais subjektais požiūrio ir plėtoti struktūrinį dialogą su pilietinės visuomenės atstovais. Tokiose srityse, kaip skurdas ir atskirtis, dažniausiai pilietinės visuomenės atstovai tiesiogiai vietoje užfiksuoja tendencijas ir socialinius pokyčius ir atkreipia į juos platesnės auditorijos dėmesį. Jų kryptinga veikla atkreipiant dėmesį į vartotojo poziciją ir vykdant prevenciją, o taip pat novatoriškų paslaugų kūrimas ir teikimas šioms tikslinėms grupėms suteikia vertingos informacijos ir patirties planuojant strateginius veiksmus kovai su skurdu ir atskirtimi. Šiuo klausimu EESRK pabrėžia, kad socialinė ekonomika ir nevyriausybinės organizacijos, kurių tikslas – sumažinti skurdą, skatinti naujų darbo vietų ir kūrybiškai visuomenės poreikius tenkinančių paslaugų kūrimą, atlieka svarbų strateginį vaidmenį.

| 11.3 | Kalbant apie šią politikos sritį reikėtų paminėti Socialinės apsaugos komiteto rengiamas nacionalines socialines ataskaitas, papildančias nacionalines reformų programas. Šiose ataskaitose, kurios pagrįstos atviruoju koordinavimo metodu, vertinamas socialinis strategijos „Europa 2020“ matmuo. Šiose ataskaitose, kurias rengiant kaip atskaitos tašku remiamasi metine augimo strategija, nurodomos labiausiai reikalingos reformos ir pateikiami pasiūlymai dėl konkrečių priemonių. Labai svarbu rasti būdą, kaip suinteresuotuosius subjektus aktyviau įtraukti į šių socialinių ataskaitų rengimą, nes šiuo metu jų dalyvavimas yra nepakankamas; be to, reikalingas glaudesnis jų susiejimas su nacionalinėmis reformų programomis. Labai svarbu stiprinti atvirąjį koordinavimo metodą socialinės apsaugos srityje, atskaitos tašku laikant integruotąsias nacionalines strategijas, taip užtikrinant glaudesnes sąsajas su Europos kovos su skurdu platforma. |
| --- | --- |

11.3

Kalbant apie šią politikos sritį reikėtų paminėti Socialinės apsaugos komiteto rengiamas nacionalines socialines ataskaitas, papildančias nacionalines reformų programas. Šiose ataskaitose, kurios pagrįstos atviruoju koordinavimo metodu, vertinamas socialinis strategijos „Europa 2020“ matmuo. Šiose ataskaitose, kurias rengiant kaip atskaitos tašku remiamasi metine augimo strategija, nurodomos labiausiai reikalingos reformos ir pateikiami pasiūlymai dėl konkrečių priemonių. Labai svarbu rasti būdą, kaip suinteresuotuosius subjektus aktyviau įtraukti į šių socialinių ataskaitų rengimą, nes šiuo metu jų dalyvavimas yra nepakankamas; be to, reikalingas glaudesnis jų susiejimas su nacionalinėmis reformų programomis. Labai svarbu stiprinti atvirąjį koordinavimo metodą socialinės apsaugos srityje, atskaitos tašku laikant integruotąsias nacionalines strategijas, taip užtikrinant glaudesnes sąsajas su Europos kovos su skurdu platforma.

| 11.4 | Po kiekvienais metais ES lygiu vykstančių kovai su skurdu ir atskirtimi skirtų renginių nacionaliniu lygmeniu turėtų būti organizuojami klausymai bendradarbiaujant su viešojo sektoriaus institucijomis, skurdą patiriančiais asmenimis, nevyriausybinėmis organizacijomis, socialinės ekonomikos organizacijomis, socialiniais partneriais ir kitais pilietinės visuomenės atstovais. Tikslas – kartu nustatyti ir išanalizuoti pažangą bei trūkumus šioje politikos srityje ir pasiūlyti reformas. Klausymų laikas turėtų sutapti su nacionalinių reformų programų rengimu. |
| --- | --- |

11.4

Po kiekvienais metais ES lygiu vykstančių kovai su skurdu ir atskirtimi skirtų renginių nacionaliniu lygmeniu turėtų būti organizuojami klausymai bendradarbiaujant su viešojo sektoriaus institucijomis, skurdą patiriančiais asmenimis, nevyriausybinėmis organizacijomis, socialinės ekonomikos organizacijomis, socialiniais partneriais ir kitais pilietinės visuomenės atstovais. Tikslas – kartu nustatyti ir išanalizuoti pažangą bei trūkumus šioje politikos srityje ir pasiūlyti reformas. Klausymų laikas turėtų sutapti su nacionalinių reformų programų rengimu.

| 11.5 | Reguliarus dialogas ir konsultacijos konkrečiais klausimais pat turėtų būti planuojami iš anksto, kad suinteresuotosios šalys spėtų pareikšti susidomėjimą. Laikantis bendradarbiavimo su suinteresuotaisiais subjektais požiūrio turėtų būtų nagrinėjamas metinės augimo ataskaitos socialinis poveikis ir pasiekta pažanga. |
| --- | --- |

11.5

Reguliarus dialogas ir konsultacijos konkrečiais klausimais pat turėtų būti planuojami iš anksto, kad suinteresuotosios šalys spėtų pareikšti susidomėjimą. Laikantis bendradarbiavimo su suinteresuotaisiais subjektais požiūrio turėtų būtų nagrinėjamas metinės augimo ataskaitos socialinis poveikis ir pasiekta pažanga.

| 11.6 | Nacionalinės reformų programos ir nacionalinių tikslų nustatymas yra esminiai strategijos „Europa 2020“ ir politinių kovos su skurdu strategijų įgyvendinimo aspektai. Svarbu tinkamai apibrėžti tikslą skurdo mažinimo srityje, kad būtų įtrauktos ir tos grupės, kurioms gresia skurdas ir daugialypė atskirtis. Tai leis strategijas ir reformas veiksmingai nukreipti į šias grupes. Šioje srityje svarbus pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimas ir partnerystė su jais, nes jie paprastai gali gana anksti nustatyti naujas rizikos grupes arba atskirtį patiriančioms grupėms padidėjusią riziką. |
| --- | --- |

11.6

Nacionalinės reformų programos ir nacionalinių tikslų nustatymas yra esminiai strategijos „Europa 2020“ ir politinių kovos su skurdu strategijų įgyvendinimo aspektai. Svarbu tinkamai apibrėžti tikslą skurdo mažinimo srityje, kad būtų įtrauktos ir tos grupės, kurioms gresia skurdas ir daugialypė atskirtis. Tai leis strategijas ir reformas veiksmingai nukreipti į šias grupes. Šioje srityje svarbus pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimas ir partnerystė su jais, nes jie paprastai gali gana anksti nustatyti naujas rizikos grupes arba atskirtį patiriančioms grupėms padidėjusią riziką.

2012 m. liepos 12 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Tai pabrėžta 2011 ir 2012 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadose.

1

(2)  „Koks yra Europos semestro veiksmingumas ir legitimumas? Europos Parlamento vaidmens didnimas“, 2011 m.

2

(3)  http://www.coe.int/t/ngo/code_good_prac_en.asp.

3

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/6

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pokyčių Europos bankų sektoriuje įsigaliojus naujoms finansinėms taisyklėms (nuomonė savo iniciatyva)

2012/C 299/02

Pranešėja Anna NIETYKSZA

Bendrapranešėjis Pierre GENDRE

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2011 m. liepos 14 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Pokyčių Europos bankų sektoriuje įsigaliojus naujoms finansinėms taisyklėms.

Pramonės permainų konsultacinė komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 11 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 12 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 135 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Bankų sektoriaus, kuris sudaro vidutiniškai 5 proc. Europos Sąjungos BVP, svarbiausia užduotis turėtų būti realiosios ekonomikos finansavimas ypatingą dėmesį skiriant inovatyvioms įmonėms, mažų ir vidutinių įmonių – Europos ekonomikos varomosios jėgos – augimui, taip pat indėlininkų santaupų apsaugai. |
| --- | --- |

1.1

Bankų sektoriaus, kuris sudaro vidutiniškai 5 proc. Europos Sąjungos BVP, svarbiausia užduotis turėtų būti realiosios ekonomikos finansavimas ypatingą dėmesį skiriant inovatyvioms įmonėms, mažų ir vidutinių įmonių – Europos ekonomikos varomosios jėgos – augimui, taip pat indėlininkų santaupų apsaugai.

| 1.2 | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos ir valstybių narių pastangas stiprinti bankų sektorių ir užkirsti kelią naujoms finansų krizėms, visų pirma mažinant riziką ir švelninant jos poveikį. |
| --- | --- |

1.2

EESRK palankiai vertina Europos Komisijos ir valstybių narių pastangas stiprinti bankų sektorių ir užkirsti kelią naujoms finansų krizėms, visų pirma mažinant riziką ir švelninant jos poveikį.

| 1.3 | Komitetas mano, kad reikėtų pasimokyti iš pastarojo meto ekonomikos ir finansų krizių ir paskatinti nacionalines, Europos ir tarptautines valdžios institucijas taikyti naujus ir veiksmingesnius priežiūros metodus ir sustiprinti finansų įstaigų atsakomybę. |
| --- | --- |

1.3

Komitetas mano, kad reikėtų pasimokyti iš pastarojo meto ekonomikos ir finansų krizių ir paskatinti nacionalines, Europos ir tarptautines valdžios institucijas taikyti naujus ir veiksmingesnius priežiūros metodus ir sustiprinti finansų įstaigų atsakomybę.

| 1.4 | EESRK pritaria priemonėms, kuriomis siekiama stiprinti bankų kapitalo struktūrą ir jų gebėjimą finansuoti ekonomiką, taip pat prašo bankų vadovų atsisakyti siekti labai trumpalaikio pelno ir nevykdyti rinkas destabilizuojančios spekuliacinės veiklos.
  Siekiant ugdyti etišką ir skaidriomis taisyklėmis grindžiamą elgesį, turi būti tiksliau ir aiškiau apibrėžta bankų vadovų, asmenų, vykdančių priežiūrą nacionaliniu, Europos ir bankų lygmeniu, atsakomybė. |
| --- | --- |

1.4

EESRK pritaria priemonėms, kuriomis siekiama stiprinti bankų kapitalo struktūrą ir jų gebėjimą finansuoti ekonomiką, taip pat prašo bankų vadovų atsisakyti siekti labai trumpalaikio pelno ir nevykdyti rinkas destabilizuojančios spekuliacinės veiklos.

Siekiant ugdyti etišką ir skaidriomis taisyklėmis grindžiamą elgesį, turi būti tiksliau ir aiškiau apibrėžta bankų vadovų, asmenų, vykdančių priežiūrą nacionaliniu, Europos ir bankų lygmeniu, atsakomybė.

| 1.5 | Komitetas atkreipia dėmesį į sunkumus, kylančius dėl gausių reguliavimo priemonių, ir iššūkius, kuriuos turi įveikti 8 000 Europos bankų, kad galėtų toliau finansuoti ekonomiką sudėtingomis ekonominėmis aplinkybėmis ir esant valstybės skolos krizei, kurios masto ir pasekmių iki šiol nepavyko suvaldyti. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas atkreipia dėmesį į sunkumus, kylančius dėl gausių reguliavimo priemonių, ir iššūkius, kuriuos turi įveikti 8 000 Europos bankų, kad galėtų toliau finansuoti ekonomiką sudėtingomis ekonominėmis aplinkybėmis ir esant valstybės skolos krizei, kurios masto ir pasekmių iki šiol nepavyko suvaldyti.

| 1.6 | Europos bankai susiduria su stiprėjančia trečiųjų šalių bankų, kurių veikla jų šalyse reglamentuojama kitokiomis nei Europoje teisėkūros taisyklėmis, konkurencija. |
| --- | --- |

1.6

Europos bankai susiduria su stiprėjančia trečiųjų šalių bankų, kurių veikla jų šalyse reglamentuojama kitokiomis nei Europoje teisėkūros taisyklėmis, konkurencija.

| 1.7 | Kapitalo struktūrą stiprinti numatoma šiomis priemonėmis: didinti nuosavą kapitalą ir jo kokybę, stiprinti rizikos draudimą, įvesti sverto koeficientą ir naujai apibrėžti likvidumo reikalavimus. Iš tiesų šios priemonės gali turėti poveikio bankų balansui ir labai sumažinti jų pelningumą. |
| --- | --- |

1.7

Kapitalo struktūrą stiprinti numatoma šiomis priemonėmis: didinti nuosavą kapitalą ir jo kokybę, stiprinti rizikos draudimą, įvesti sverto koeficientą ir naujai apibrėžti likvidumo reikalavimus. Iš tiesų šios priemonės gali turėti poveikio bankų balansui ir labai sumažinti jų pelningumą.

| 1.8 | Todėl, kad taptų stipresniais, bankai linkę mažinti savo veiklos apimtį orientuodamiesi tik į pelningiausią veiklą ir ribodami finansinių paslaugų pasiūlą, kad galėtų geriau valdyti riziką.
  Kai kurie jų laikosi nuostatos, kad reikia grįžti prie bankininkystės ištakų, t. y. priimti klientų indėlius, apsaugoti indėlininkus, finansuoti realiąją ekonomiką ir pan. |
| --- | --- |

1.8

Todėl, kad taptų stipresniais, bankai linkę mažinti savo veiklos apimtį orientuodamiesi tik į pelningiausią veiklą ir ribodami finansinių paslaugų pasiūlą, kad galėtų geriau valdyti riziką.

Kai kurie jų laikosi nuostatos, kad reikia grįžti prie bankininkystės ištakų, t. y. priimti klientų indėlius, apsaugoti indėlininkus, finansuoti realiąją ekonomiką ir pan.

| 1.9 | EESRK mano, kad komercinę bankininkystę reikėtų laipsniškai vėl atsieti nuo korporacinės ir investicinės bankininkystės. Dabartinė pasaulinė krizė rodo, kad dėl globalizuotos pernelyg liberalios pasaulio finansų sistemos ir dėl netinkamo rinkų naudojimosi šia laisve kyla nevaldomos padėties rizika, kadangi:






  — | sudaromos labai didelės tarptautinės finansinės grupės, kurias sunku valdyti, priežiūros institucijoms kontroliuoti ir reitingų agentūroms vertinti, todėl jos tampa labai nepatikimos; |
| --- | --- | --- |

1.9

EESRK mano, kad komercinę bankininkystę reikėtų laipsniškai vėl atsieti nuo korporacinės ir investicinės bankininkystės. Dabartinė pasaulinė krizė rodo, kad dėl globalizuotos pernelyg liberalios pasaulio finansų sistemos ir dėl netinkamo rinkų naudojimosi šia laisve kyla nevaldomos padėties rizika, kadangi:

—

sudaromos labai didelės tarptautinės finansinės grupės, kurias sunku valdyti, priežiūros institucijoms kontroliuoti ir reitingų agentūroms vertinti, todėl jos tampa labai nepatikimos;

| — | finansinės priemonės tapo nebekontroliuojamos. Net nenorint daryti kliūčių finansinėms naujovėms, neturi būti leidžiama finansinei priemonei laisvai ir neskaidriai cirkuliuoti tarptautinėje rinkoje, kai niekam nežinoma su ja susijusi rizika ir kam tenka galutinė atsakomybė. |
| --- | --- |

—

finansinės priemonės tapo nebekontroliuojamos. Net nenorint daryti kliūčių finansinėms naujovėms, neturi būti leidžiama finansinei priemonei laisvai ir neskaidriai cirkuliuoti tarptautinėje rinkoje, kai niekam nežinoma su ja susijusi rizika ir kam tenka galutinė atsakomybė.

| 1.10 | Nauji nuosavo kapitalo reikalavimai – visų pirma tai, kad iki 2012 m. birželio mėn. 60 sisteminės svarbos bankų, o nuo 2015 m. iki 2018 m. pabaigos ir visų kitų bankų aukščiausios kokybės kapitalas turi sudaryti 9 proc. – gali turėti neigiamų pasekmių vietos ir kooperatiniams bankams, kurie paprastai yra palankesni MVĮ ir labai mažoms įmonėms. Vis dėlto, siekiant užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas, negalima taikyti skirtingų nuosavo kapitalo reikalavimų kuriai nors atskirai bankų grupei. |
| --- | --- |

1.10

Nauji nuosavo kapitalo reikalavimai – visų pirma tai, kad iki 2012 m. birželio mėn. 60 sisteminės svarbos bankų, o nuo 2015 m. iki 2018 m. pabaigos ir visų kitų bankų aukščiausios kokybės kapitalas turi sudaryti 9 proc. – gali turėti neigiamų pasekmių vietos ir kooperatiniams bankams, kurie paprastai yra palankesni MVĮ ir labai mažoms įmonėms. Vis dėlto, siekiant užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas, negalima taikyti skirtingų nuosavo kapitalo reikalavimų kuriai nors atskirai bankų grupei.

| 1.11 | Jei bankams kiltų sunkumų sutelkti kapitalą, MVĮ taptų sudėtingiau gauti būtiną finansavimą. Reikėtų vengti kreditavimo sąlygų sugriežtinimo ir mokesčių už banko paslaugas didinimo. Komitetas prašo Komisijos, Europos bankininkystės institucijos (EBI) ir nacionalinių priežiūros institucijų užtikrinti, kad mažų bankų kapitalo rezervai atitiktų jų verslo modelį. |
| --- | --- |

1.11

Jei bankams kiltų sunkumų sutelkti kapitalą, MVĮ taptų sudėtingiau gauti būtiną finansavimą. Reikėtų vengti kreditavimo sąlygų sugriežtinimo ir mokesčių už banko paslaugas didinimo. Komitetas prašo Komisijos, Europos bankininkystės institucijos (EBI) ir nacionalinių priežiūros institucijų užtikrinti, kad mažų bankų kapitalo rezervai atitiktų jų verslo modelį.

| 1.12 | Dėl rizikos ribojimo reikalavimų jau mažinamos paskolos ir didinamos palūkanos mažosioms įmonėms, visų pirma pradedančioms verslą, inovatyvioms ir labiausiai rizikingoms įmonėms. Europai nepavyks pasiekti strategijos „Europa 2020“, Skaitmeninės darbotvarkės, programos Cloud Actine, Energetikos veiksmų plano iki 2050 m. ar Smulkiojo verslo akto tikslų, jei dėl naujų rizikos ribojimo priemonių sumažės MVĮ finansavimas.
  EESRK ragina Komisiją atidžiai stebėti bankų skolinimą įmonėms ir privatiems asmenims ir jiems taikomus mokesčius už banko paslaugas. |
| --- | --- |

1.12

Dėl rizikos ribojimo reikalavimų jau mažinamos paskolos ir didinamos palūkanos mažosioms įmonėms, visų pirma pradedančioms verslą, inovatyvioms ir labiausiai rizikingoms įmonėms. Europai nepavyks pasiekti strategijos „Europa 2020“, Skaitmeninės darbotvarkės, programos Cloud Actine, Energetikos veiksmų plano iki 2050 m. ar Smulkiojo verslo akto tikslų, jei dėl naujų rizikos ribojimo priemonių sumažės MVĮ finansavimas.

EESRK ragina Komisiją atidžiai stebėti bankų skolinimą įmonėms ir privatiems asmenims ir jiems taikomus mokesčius už banko paslaugas.

| 1.13 | Priemonės, kuriomis siekiama didesnio nacionalinių, Europos ir tarptautinių institucijų vykdomos rinkų priežiūros veiksmingumo, turės didelės įtakos bankų veiklos organizavimui ir vidaus kontrolei. Taigi teks atsakingiau valdyti, įsipareigoti atidžiau vertinti nuosavo kapitalo pelningumą ir geriau valdyti riziką. Bankai turės rengti pardavimų prognozes ir banko produktų ir portfelių vystymo strategijas, visų pirma atsižvelgdami į jų pelningumą ir gebėjimą panaudoti kapitalą. Dėl šių permainų teks perorganizuoti bankų struktūras: išplėsti IT, audito, rizikos valdymo departamentus, juose sukurti daugiau darbo vietų ir sumažinti su tradicinėmis bankinėmis paslaugomis siejamas darbo vietas. |
| --- | --- |

1.13

Priemonės, kuriomis siekiama didesnio nacionalinių, Europos ir tarptautinių institucijų vykdomos rinkų priežiūros veiksmingumo, turės didelės įtakos bankų veiklos organizavimui ir vidaus kontrolei. Taigi teks atsakingiau valdyti, įsipareigoti atidžiau vertinti nuosavo kapitalo pelningumą ir geriau valdyti riziką. Bankai turės rengti pardavimų prognozes ir banko produktų ir portfelių vystymo strategijas, visų pirma atsižvelgdami į jų pelningumą ir gebėjimą panaudoti kapitalą. Dėl šių permainų teks perorganizuoti bankų struktūras: išplėsti IT, audito, rizikos valdymo departamentus, juose sukurti daugiau darbo vietų ir sumažinti su tradicinėmis bankinėmis paslaugomis siejamas darbo vietas.

| 1.14 | ES bankuose dirba apie 3 mln. darbuotojų, kurių didžioji dauguma dirba mažmeninės bankininkystės paslaugų sektoriuje. Nuo 2011 m. pradžios panaikinta daugiau kaip 150 000 darbo vietų ir uždaryta daug bankų filialų. Įvairios prognozės rodo, kad 2012 m. bus panaikinta dar 100 000 darbo vietų. EESRK prašo Komisijos skatinti stiprinti bankų sektoriaus socialinį dialogą ir plėtoti konsultacijas su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais dėl sektoriaus vystymuisi įtakos turinčių iniciatyvų. |
| --- | --- |

1.14

ES bankuose dirba apie 3 mln. darbuotojų, kurių didžioji dauguma dirba mažmeninės bankininkystės paslaugų sektoriuje. Nuo 2011 m. pradžios panaikinta daugiau kaip 150 000 darbo vietų ir uždaryta daug bankų filialų. Įvairios prognozės rodo, kad 2012 m. bus panaikinta dar 100 000 darbo vietų. EESRK prašo Komisijos skatinti stiprinti bankų sektoriaus socialinį dialogą ir plėtoti konsultacijas su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais dėl sektoriaus vystymuisi įtakos turinčių iniciatyvų.

| 1.15 | EESRK norėtų, kad įgyvendinant naujas taisykles būtų atsižvelgta į skirtingą valstybių narių padėtį, ypač naujųjų valstybių narių, kuriose dar neišnaudotas visas paskolų rinkų potencialas ir kuriose dauguma veikiančių bankų priklauso didžiosioms Europos ir pasaulio bankų grupėms. Siekdamos pagerinti savo balansą ir vykdyti naujus reikalavimus, šios grupės gali būti suinteresuotos vykdyti lėšų perkėlimą iš savo padalinių ir apriboti investicijas, taigi gerokai sumažinti šalių, kurioje veikia jų padaliniai, ekonomikai skirtą finansavimą. Šiuo klausimu EESRK primena Vienos iniciatyvą ir prisiimtą įsipareigojimą vengti likvidaus turto atsiėmimo. Būtina apsaugoti kai kuriuos originalius bankų modelius, pavyzdžiui, Vokietijoje ir Lenkijoje veikiančius kooperatinius bankus. Vien tik Lenkijoje yra daugiau kaip 300 tokių bankų. Šį sektorių iš esmės pertvarkyti pagal naujas taisykles būtų neįmanoma nenumačius pereinamojo laikotarpio. |
| --- | --- |

1.15

EESRK norėtų, kad įgyvendinant naujas taisykles būtų atsižvelgta į skirtingą valstybių narių padėtį, ypač naujųjų valstybių narių, kuriose dar neišnaudotas visas paskolų rinkų potencialas ir kuriose dauguma veikiančių bankų priklauso didžiosioms Europos ir pasaulio bankų grupėms. Siekdamos pagerinti savo balansą ir vykdyti naujus reikalavimus, šios grupės gali būti suinteresuotos vykdyti lėšų perkėlimą iš savo padalinių ir apriboti investicijas, taigi gerokai sumažinti šalių, kurioje veikia jų padaliniai, ekonomikai skirtą finansavimą. Šiuo klausimu EESRK primena Vienos iniciatyvą ir prisiimtą įsipareigojimą vengti likvidaus turto atsiėmimo. Būtina apsaugoti kai kuriuos originalius bankų modelius, pavyzdžiui, Vokietijoje ir Lenkijoje veikiančius kooperatinius bankus. Vien tik Lenkijoje yra daugiau kaip 300 tokių bankų. Šį sektorių iš esmės pertvarkyti pagal naujas taisykles būtų neįmanoma nenumačius pereinamojo laikotarpio.

| 1.16 | Siekiant palengvinti derinimo procesą, būtina stiprinti Europos bankininkystės institucijos (EBI) įgaliojimus. EESRK primena, kad laisvas kapitalo judėjimas užtikrinamas Europos lygmeniu, o indėlių saugumas ir bankų mokumas priklauso nuo nacionalinių valdžios institucijų kompetencijos. Valstybių narių paskolų rinkos skiriasi. Šalyse, kuriose kredito paslaugos nepakankamai išvystytos, dėl pernelyg greito skolų lygio kilimo gali susidaryti spekuliacinis burbulas. Tačiau jei visoje Europos Sąjungoje bus taikomos vienodos riziką ribojančios taisykles, nacionalinės valdžios institucijos negalės operatyviai įsikišti. Vis dėlto verta apsvarstyti daugelio sprendimus priimančių Europos politikų pasiūlymą sukurti Europos bankų sąjungą, kuri užtikrintų sisteminės reikšmės bankų kontrolę ES lygmeniu ir garantuotų indėlių saugumą bankų žlugimo atveju. |
| --- | --- |

1.16

Siekiant palengvinti derinimo procesą, būtina stiprinti Europos bankininkystės institucijos (EBI) įgaliojimus. EESRK primena, kad laisvas kapitalo judėjimas užtikrinamas Europos lygmeniu, o indėlių saugumas ir bankų mokumas priklauso nuo nacionalinių valdžios institucijų kompetencijos. Valstybių narių paskolų rinkos skiriasi. Šalyse, kuriose kredito paslaugos nepakankamai išvystytos, dėl pernelyg greito skolų lygio kilimo gali susidaryti spekuliacinis burbulas. Tačiau jei visoje Europos Sąjungoje bus taikomos vienodos riziką ribojančios taisykles, nacionalinės valdžios institucijos negalės operatyviai įsikišti. Vis dėlto verta apsvarstyti daugelio sprendimus priimančių Europos politikų pasiūlymą sukurti Europos bankų sąjungą, kuri užtikrintų sisteminės reikšmės bankų kontrolę ES lygmeniu ir garantuotų indėlių saugumą bankų žlugimo atveju.

| 1.17 | Kyla grėsmė, kad Europos bankai bus vis mažiau pajėgūs konkuruoti su kitais pasaulio bankais. Papildomas nuosavas lėšas didinančių bankų didžioji dalis kapitalo yra nepriklausomuose turto fonduose ir Azijos ir Artimųjų Rytų bankuose. Esama realaus pavojaus, kad ES valstybės narės nebegalės kontroliuoti Europos bankų turto. Todėl EESRK prašo Europos valdžios institucijų dėti daugiau pastangų, kad tarptautiniu lygmeniu būtų taikomos vienodos rizikos ribojimo taisyklės ir tikrai pavyktų užtikrinti reguliavimą pasaulio mastu. |
| --- | --- |

1.17

Kyla grėsmė, kad Europos bankai bus vis mažiau pajėgūs konkuruoti su kitais pasaulio bankais. Papildomas nuosavas lėšas didinančių bankų didžioji dalis kapitalo yra nepriklausomuose turto fonduose ir Azijos ir Artimųjų Rytų bankuose. Esama realaus pavojaus, kad ES valstybės narės nebegalės kontroliuoti Europos bankų turto. Todėl EESRK prašo Europos valdžios institucijų dėti daugiau pastangų, kad tarptautiniu lygmeniu būtų taikomos vienodos rizikos ribojimo taisyklės ir tikrai pavyktų užtikrinti reguliavimą pasaulio mastu.

| 1.18 | Naujos informacinės technologijos – elektroninė, mobilioji bankininkystė, saugūs virtualūs sandoriai (elektroninis parašas), debesų kompiuterija (angl. cloud computing) – iš esmės keičia tradicines bankines paslaugas. Bankams teks sunki užduotis finansuoti realiąją ekonomiką nepaisant dėl naujų technologijų taikymo padidėjusių finansavimo išlaidų ir mažesnio pelningumo. EESRK mano, kad vykstant plataus masto permainoms reikėtų padėti visiems bankų sektoriaus subjektams ir juos paremti. |
| --- | --- |

1.18

Naujos informacinės technologijos – elektroninė, mobilioji bankininkystė, saugūs virtualūs sandoriai (elektroninis parašas), debesų kompiuterija (angl. cloud computing) – iš esmės keičia tradicines bankines paslaugas. Bankams teks sunki užduotis finansuoti realiąją ekonomiką nepaisant dėl naujų technologijų taikymo padidėjusių finansavimo išlaidų ir mažesnio pelningumo. EESRK mano, kad vykstant plataus masto permainoms reikėtų padėti visiems bankų sektoriaus subjektams ir juos paremti.

2.   Įžanga

| 2.1 | Finansų krizė ir jos poveikis ekonomikai privertė vyriausybes ir finansų institucijas ieškoti finansų sistemos, kuri atrodė tvirta, gerai reguliuojama ir veiksmingai kontroliuojama, griūties giluminių priežasčių. |
| --- | --- |

2.1

Finansų krizė ir jos poveikis ekonomikai privertė vyriausybes ir finansų institucijas ieškoti finansų sistemos, kuri atrodė tvirta, gerai reguliuojama ir veiksmingai kontroliuojama, griūties giluminių priežasčių.

| 2.2 | Buvo skubiai imtasi pirminių finansinių ir monetarinės politikos priemonių (labai sumažintos bazinės normos, likvidumas, valstybės pagalba ir t. t.). Ilgalaikėmis priemonėmis buvo siekiama sustiprinti rinkų struktūrą ir ateityje išvengti galimų sisteminių krizių, todėl tai visų pirma buvo reglamentuojančios, riziką ribojančios ir fiskalinės priemonės. Viršvalstybinės organizacijos – TVF, G20, Tarptautinių atsiskaitymų bankas, Komisija – nusprendė laikytis atviro bendradarbiavimui ir įvairioms nuomonėms požiūrio. |
| --- | --- |

2.2

Buvo skubiai imtasi pirminių finansinių ir monetarinės politikos priemonių (labai sumažintos bazinės normos, likvidumas, valstybės pagalba ir t. t.). Ilgalaikėmis priemonėmis buvo siekiama sustiprinti rinkų struktūrą ir ateityje išvengti galimų sisteminių krizių, todėl tai visų pirma buvo reglamentuojančios, riziką ribojančios ir fiskalinės priemonės. Viršvalstybinės organizacijos – TVF, G20, Tarptautinių atsiskaitymų bankas, Komisija – nusprendė laikytis atviro bendradarbiavimui ir įvairioms nuomonėms požiūrio.

| 2.3 | Nuo 2008 m. krizės, ES priėmė daugiau nei 50 teisėkūros priemonių. 99 proc. reformų, įgyvendintų iki 2011 m. pabaigos, turėtų pradėti veikti 2013 m., išskyrus aukščiausios kokybės kapitalo normą (angl. Tiers One (T1)), kurią nuo 2012 m. birželio 30 d. turi taikyti 60 sisteminės svarbos bankų. Kitiems bankams šis reikalavimas įsigalios 2015–2018 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

2.3

Nuo 2008 m. krizės, ES priėmė daugiau nei 50 teisėkūros priemonių. 99 proc. reformų, įgyvendintų iki 2011 m. pabaigos, turėtų pradėti veikti 2013 m., išskyrus aukščiausios kokybės kapitalo normą (angl. Tiers One (T1)), kurią nuo 2012 m. birželio 30 d. turi taikyti 60 sisteminės svarbos bankų. Kitiems bankams šis reikalavimas įsigalios 2015–2018 m. laikotarpiu.

| 2.4 | 2010 m. paskelbtame trečiajame Bazelio susitarime bankų reikalaujama turėti didesnį ir kokybiškesnį nuosavą kapitalą, kad jie galėtų pasipriešinti būsimoms krizėms. Pagal susitarimą bankai privalo turėti:






  — | 4,5 proc. bendro nuosavo kapitalo ir 6 proc. I lygio pagal riziką įvertinto turto; |
| --- | --- | --- |

2.4

2010 m. paskelbtame trečiajame Bazelio susitarime bankų reikalaujama turėti didesnį ir kokybiškesnį nuosavą kapitalą, kad jie galėtų pasipriešinti būsimoms krizėms. Pagal susitarimą bankai privalo turėti:

—

4,5 proc. bendro nuosavo kapitalo ir 6 proc. I lygio pagal riziką įvertinto turto;

| — | privalomą 2,5 proc. kapitalo apsaugos rezervą; |
| --- | --- |

—

privalomą 2,5 proc. kapitalo apsaugos rezervą;

| — | neprivalomą anticiklinį rezervą, kas leidžia nacionalinėms reguliavimo institucijoms didelio kreditų augimo laikotarpiu reikalauti sukaupti papildomą 2,5 proc. kapitalo rezervą. |
| --- | --- |

—

neprivalomą anticiklinį rezervą, kas leidžia nacionalinėms reguliavimo institucijoms didelio kreditų augimo laikotarpiu reikalauti sukaupti papildomą 2,5 proc. kapitalo rezervą.

Susitarime „Bazelis III“ taip pat nustatytas ne mažesnis negu 3 proc. finansinio sverto koeficientas ir du privalomi likvidumo rodikliai: pagal likvidumo padengimo rodiklį bankas turi turėti tiek aukštos kokybės likvidžiojo turto, kiek užtektų 30 dienų grynųjų pinigų srautams padengti; pagal grynąjį stabilaus finansavimo rodiklį turima suma, skirta stabiliam finansavimui, turi būti didesnė negu suma, kurios reikėtų stabiliam finansavimui užtikrinti vienerius metus.

| 2.4.1 | Europos Komisija, siekdama sustiprinti Europos bankų sektorių, 2011 m. liepos mėn. pasiūlė susitarimą „Bazelis III“ perkelti į IV direktyvą dėl kapitalo poreikio ir paragino bankus toliau finansuoti ekonomikos augimą. Tačiau Komisija nesiėmė jokios konkrečios iniciatyvos skolinimui paskatinti. |
| --- | --- |

2.4.1

Europos Komisija, siekdama sustiprinti Europos bankų sektorių, 2011 m. liepos mėn. pasiūlė susitarimą „Bazelis III“ perkelti į IV direktyvą dėl kapitalo poreikio ir paragino bankus toliau finansuoti ekonomikos augimą. Tačiau Komisija nesiėmė jokios konkrečios iniciatyvos skolinimui paskatinti.

| 2.5 | Pasiūlymo tikslas – skatinti bankus turėti didesnį kapitalo rezervą, kuris leistų išsilaikyti krizės laikotarpiu, taip pat sukurti naują sistemą priežiūros institucijoms, kad jos galėtų stebėti bankų veiklą ir imtis priemonių, jei pastebėtų riziką. |
| --- | --- |

2.5

Pasiūlymo tikslas – skatinti bankus turėti didesnį kapitalo rezervą, kuris leistų išsilaikyti krizės laikotarpiu, taip pat sukurti naują sistemą priežiūros institucijoms, kad jos galėtų stebėti bankų veiklą ir imtis priemonių, jei pastebėtų riziką.

| 2.6 | IV direktyva dėl kapitalo poreikio (DKP IV) apima sritis, kurias reglamentuoja šiuo metu galiojanti direktyva dėl kapitalo poreikio, tačiau jos nuostatos turi būti perkeltos į kiekvienos valstybės narės teisę atsižvelgiant į jose esančią padėtį. |
| --- | --- |

2.6

IV direktyva dėl kapitalo poreikio (DKP IV) apima sritis, kurias reglamentuoja šiuo metu galiojanti direktyva dėl kapitalo poreikio, tačiau jos nuostatos turi būti perkeltos į kiekvienos valstybės narės teisę atsižvelgiant į jose esančią padėtį.

| 2.7 | Nepaisant vėlavimo ir priimtų taisyklių spragų, pasiekta reali pažanga kuriant naują reglamentavimo sistemą, tačiau vis dar lieka neatsakytų klausimų:






  — | Ar naujosios taisyklės taikomos visokio pobūdžio visame pasaulyje vykdomai finansinei veiklai? |
| --- | --- | --- |

2.7

Nepaisant vėlavimo ir priimtų taisyklių spragų, pasiekta reali pažanga kuriant naują reglamentavimo sistemą, tačiau vis dar lieka neatsakytų klausimų:

—

Ar naujosios taisyklės taikomos visokio pobūdžio visame pasaulyje vykdomai finansinei veiklai?

| — | Ar nustačius rinkos taisykles galima tikėti kontrolės veiksmingumu? |
| --- | --- |

—

Ar nustačius rinkos taisykles galima tikėti kontrolės veiksmingumu?

| — | Ar naujosios taisyklės paveiks ir pakeis padėtį Europos bankų sektoriuje (pvz., struktūrą, konsolidaciją, pelno paskirstymą, darbuotojus ir pan..), kurį sudaro 8 000 bankų, ir ar jos turės įtakos šio sektoriaus dalyvavimui finansuojant ekonomiką turint omenyje kreditus įmonėms, valdžios institucijoms ir privatiems asmenims? |
| --- | --- |

—

Ar naujosios taisyklės paveiks ir pakeis padėtį Europos bankų sektoriuje (pvz., struktūrą, konsolidaciją, pelno paskirstymą, darbuotojus ir pan..), kurį sudaro 8 000 bankų, ir ar jos turės įtakos šio sektoriaus dalyvavimui finansuojant ekonomiką turint omenyje kreditus įmonėms, valdžios institucijoms ir privatiems asmenims?

3.   Nepalankios finansinės ir ekonominės sąlygos

| 3.1 | Šiuo metu Europos bankai privalo reaguoti į staigius reguliavimo ir ekonomikos pokyčius, kurie jiems kelia nerimą dėl gebėjimo atlikti savo vaidmenį, t. y. finansuoti ekonomiką dėl ypač stipriai euro zonos šalis paveikusios skolos krizės pablogėjusiomis ekonominėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

3.1

Šiuo metu Europos bankai privalo reaguoti į staigius reguliavimo ir ekonomikos pokyčius, kurie jiems kelia nerimą dėl gebėjimo atlikti savo vaidmenį, t. y. finansuoti ekonomiką dėl ypač stipriai euro zonos šalis paveikusios skolos krizės pablogėjusiomis ekonominėmis sąlygomis.

| 3.2 | Pradėjus įgyvendinti Bazelio komiteto nuostatas („Bazelis III“), bankai privalo stiprinti savo kapitalą, taikyti labai aukštą grynąjį stabilaus finansavimo rodiklį ir sukurti rizikos ribojimo kapitalą. |
| --- | --- |

3.2

Pradėjus įgyvendinti Bazelio komiteto nuostatas („Bazelis III“), bankai privalo stiprinti savo kapitalą, taikyti labai aukštą grynąjį stabilaus finansavimo rodiklį ir sukurti rizikos ribojimo kapitalą.

| 3.3 | Dviem etapais vykdytas bankų testavimas nepalankiausiomis sąlygomis neišsklaidė abejonių dėl pasekmių, kurias lems vienos ar kelių euro zonos valstybių mokėjimo įsipareigojimų nevykdymas. |
| --- | --- |

3.3

Dviem etapais vykdytas bankų testavimas nepalankiausiomis sąlygomis neišsklaidė abejonių dėl pasekmių, kurias lems vienos ar kelių euro zonos valstybių mokėjimo įsipareigojimų nevykdymas.

| 3.4 | Tarptautinėje finansų bendruomenėje įsivyravo nepasitikėjimo atmosfera, dėl to kyla likvidumo problemų tarpbankinėje rinkoje, o tai savo ruožtu verčia bankus ieškoti patikimesnių galimybių investuoti. |
| --- | --- |

3.4

Tarptautinėje finansų bendruomenėje įsivyravo nepasitikėjimo atmosfera, dėl to kyla likvidumo problemų tarpbankinėje rinkoje, o tai savo ruožtu verčia bankus ieškoti patikimesnių galimybių investuoti.

| 3.5 | Esant tokiai padėčiai, ECB įsikišo du kartus ir bankų sektoriui suteikė iš viso 1 000 mlrd. eurų paskolą trejiems metams su 1 proc. palūkanų norma. Ši priemonė buvo labai svarbi siekiant atkurti pasitikėjimą tarpbankine rinka ir užtikrinti, kad ir toliau ūkio subjektams bus teikiamos paskolos. Tačiau didelė dalis šių lėšų buvo grąžintos ECB, kita dalis panaudota valstybės skolai išpirkti. EESRK mano, kad ECB turi sukurti šių lėšų panaudojimo kontrolės mechanizmą. |
| --- | --- |

3.5

Esant tokiai padėčiai, ECB įsikišo du kartus ir bankų sektoriui suteikė iš viso 1 000 mlrd. eurų paskolą trejiems metams su 1 proc. palūkanų norma. Ši priemonė buvo labai svarbi siekiant atkurti pasitikėjimą tarpbankine rinka ir užtikrinti, kad ir toliau ūkio subjektams bus teikiamos paskolos. Tačiau didelė dalis šių lėšų buvo grąžintos ECB, kita dalis panaudota valstybės skolai išpirkti. EESRK mano, kad ECB turi sukurti šių lėšų panaudojimo kontrolės mechanizmą.

| 3.6 | Būtinybė rekapitalizuoti bankus – šis procesas Europos bankininkystės institucijos skaičiavimais pareikalaus 100 mlrd. eurų – tampa vis akivaizdesnė. |
| --- | --- |

3.6

Būtinybė rekapitalizuoti bankus – šis procesas Europos bankininkystės institucijos skaičiavimais pareikalaus 100 mlrd. eurų – tampa vis akivaizdesnė.

| 3.7 | Paskolos įmonėms, visų pirma MVĮ, valdžios institucijoms ir privatiems asmenims teikiamos vis griežtesnėmis sąlygomis. Be to, bankai labai atidžiai ištiria rizikos galimybes, taigi didėja ir finansavimo išlaidos. Alternatyvus verslo finansavimas pasitelkiant finansų rinkų priemones atrodo dar sudėtingesnis. Dėl tokios padėties, kuri siejama su griežto taupymo politika, 2012 m. visoje Europos Sąjungoje numatomas, galbūt tik su labai retomis išimtimis, silpnas arba nulinis augimas. |
| --- | --- |

3.7

Paskolos įmonėms, visų pirma MVĮ, valdžios institucijoms ir privatiems asmenims teikiamos vis griežtesnėmis sąlygomis. Be to, bankai labai atidžiai ištiria rizikos galimybes, taigi didėja ir finansavimo išlaidos. Alternatyvus verslo finansavimas pasitelkiant finansų rinkų priemones atrodo dar sudėtingesnis. Dėl tokios padėties, kuri siejama su griežto taupymo politika, 2012 m. visoje Europos Sąjungoje numatomas, galbūt tik su labai retomis išimtimis, silpnas arba nulinis augimas.

4.   Bankų sektoriaus kontrolė ir reglamentavimas

| 4.1 | Šiomis aplinkybėmis būtina priminti antrinės būsto paskolų rinkos krizę. Ją pranašaujantys požymiai turėjo priversti priežiūros institucijas sunerimti. Niekas neabejojo investicijos grąža, užtikrinančia pelną bankams ir klientams. Nors Federalinė indėlių draudimo korporacija perspėjo dėl antrinių būsto paskolų rizikos, JAV Federalinių rezervų bankas 2002–2006 m. laikotarpiu nesiėmė jokių priemonių. |
| --- | --- |

4.1

Šiomis aplinkybėmis būtina priminti antrinės būsto paskolų rinkos krizę. Ją pranašaujantys požymiai turėjo priversti priežiūros institucijas sunerimti. Niekas neabejojo investicijos grąža, užtikrinančia pelną bankams ir klientams. Nors Federalinė indėlių draudimo korporacija perspėjo dėl antrinių būsto paskolų rizikos, JAV Federalinių rezervų bankas 2002–2006 m. laikotarpiu nesiėmė jokių priemonių.

| 4.2 | Lehmann Brothers banko bankroto būtų buvę galima išvengti, jei priežiūros institucijos būtų laiku pastebėjusios dideles šios įstaigos likvidumo problemas. Niekas neįžvelgė, koks pavojus slypi už 100 proc. turto vertės hipotekinių paskolų ir finansinių tarpininkų rizikingų paskolų paketų perpardavimo operacijų. Naujų krizių bus galima išvengti, jei bus sukurtos priemonės, apibrėžiančios finansų įstaigų vadovų asmeninę atsakomybę tuo atveju, jei netinkamai vykdoma priežiūra. |
| --- | --- |

4.2

Lehmann Brothers banko bankroto būtų buvę galima išvengti, jei priežiūros institucijos būtų laiku pastebėjusios dideles šios įstaigos likvidumo problemas. Niekas neįžvelgė, koks pavojus slypi už 100 proc. turto vertės hipotekinių paskolų ir finansinių tarpininkų rizikingų paskolų paketų perpardavimo operacijų. Naujų krizių bus galima išvengti, jei bus sukurtos priemonės, apibrėžiančios finansų įstaigų vadovų asmeninę atsakomybę tuo atveju, jei netinkamai vykdoma priežiūra.

| 4.3 | Žinoma, kad krizė prasidėjo dėl pernelyg sudėtingų, taip vadinamų „toksiškų“ produktų, tačiau akivaizdu ir tai, kad priežiūros institucijos, remdamosi galiojusiomis taisyklėmis, turėjo galimybę uždrausti kurti ir teikti į rinką tokius produktus.
  Naujomis taisyklėmis nebus galima visiškai užtikrinti, kad bus išvengta dar vienos krizės, jei priežiūros institucijoms nebus suteikta pakankamai išteklių savo užduotims vykdyti ir jei bus vykdoma neveiksminga finansų įstaigų vidaus kontrolė. |
| --- | --- |

4.3

Žinoma, kad krizė prasidėjo dėl pernelyg sudėtingų, taip vadinamų „toksiškų“ produktų, tačiau akivaizdu ir tai, kad priežiūros institucijos, remdamosi galiojusiomis taisyklėmis, turėjo galimybę uždrausti kurti ir teikti į rinką tokius produktus.

Naujomis taisyklėmis nebus galima visiškai užtikrinti, kad bus išvengta dar vienos krizės, jei priežiūros institucijoms nebus suteikta pakankamai išteklių savo užduotims vykdyti ir jei bus vykdoma neveiksminga finansų įstaigų vidaus kontrolė.

| 4.4 | Finansų rinkos yra liberalizuotos, todėl vyriausybės turi laikytis įsipareigojimų vykdyti tarptautinį bendradarbiavimą, kad būtų išvengta reglamentavimo skirtumų. |
| --- | --- |

4.4

Finansų rinkos yra liberalizuotos, todėl vyriausybės turi laikytis įsipareigojimų vykdyti tarptautinį bendradarbiavimą, kad būtų išvengta reglamentavimo skirtumų.

| 4.5 | Naujas reglamentavimas turėtų būti grindžiamas šiais principais:






  a) | leidžiama verstis bankininkyste, tačiau turi būti griežčiau ir veiksmingiau kontroliuojami šioje veikloje dalyvaujantys asmenys ir kapitalo įsigijimo šaltiniai; |
| --- | --- | --- |

4.5

Naujas reglamentavimas turėtų būti grindžiamas šiais principais:

a)

leidžiama verstis bankininkyste, tačiau turi būti griežčiau ir veiksmingiau kontroliuojami šioje veikloje dalyvaujantys asmenys ir kapitalo įsigijimo šaltiniai;

| b) | už finansinius sandorius atsakingi darbuotojai turi turėti leidimus šiai veiklai, kuri turi būti reguliuojama ir kontroliuojama. Būtina panaikinti ne bankų ir šešėlinę bankų sistemą; |
| --- | --- |

b)

už finansinius sandorius atsakingi darbuotojai turi turėti leidimus šiai veiklai, kuri turi būti reguliuojama ir kontroliuojama. Būtina panaikinti ne bankų ir šešėlinę bankų sistemą;

| c) | naujoms finansinėms priemonėms kurti turi būti suteiktas leidimas, jas turi kontroliuoti nacionalinės ir Europos bankininkystės institucijos. |
| --- | --- |

c)

naujoms finansinėms priemonėms kurti turi būti suteiktas leidimas, jas turi kontroliuoti nacionalinės ir Europos bankininkystės institucijos.

| 4.6 | Priežiūros institucijų veiklą turi reguliariai vertinti nepriklausoma įstaiga, kurią sudarytų bankų sektoriaus profesionalai, nebevykdantys veiklos finansų sektoriuje. Atliekant šį vertinimą pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas bankininkystės institucijų sprendimams dėl bankų valdymo. |
| --- | --- |

4.6

Priežiūros institucijų veiklą turi reguliariai vertinti nepriklausoma įstaiga, kurią sudarytų bankų sektoriaus profesionalai, nebevykdantys veiklos finansų sektoriuje. Atliekant šį vertinimą pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas bankininkystės institucijų sprendimams dėl bankų valdymo.

5.   Pokyčiai Europos bankų sektoriuje

| 5.1 | Šiuo metu bankai patiria didelį spaudimą, kadangi turi pertvarkyti savo verslo modelį pagal naująsias taisykles. Įvairiapusis taisyklių poveikis ir sudėtingos finansinės ir ekonominės sąlygos paskatino šiuos pokyčius:






  — | visos finansų įstaigos sustiprino kapitalo struktūrą, daugelis šių įstaigų jau laikosi reikalavimo dėl aukščiausios kokybės kapitalo normos (angl. Tiers One); be to, norėdami sustiprėti, bankai mažins savo balansą (išnaša: 2011 m. gruodžio mėn. KPMG tyrimas Evolving Banking Regulations: A long journey ahead – the outlook for 2012); |
| --- | --- | --- |

5.1

Šiuo metu bankai patiria didelį spaudimą, kadangi turi pertvarkyti savo verslo modelį pagal naująsias taisykles. Įvairiapusis taisyklių poveikis ir sudėtingos finansinės ir ekonominės sąlygos paskatino šiuos pokyčius:

—

visos finansų įstaigos sustiprino kapitalo struktūrą, daugelis šių įstaigų jau laikosi reikalavimo dėl aukščiausios kokybės kapitalo normos (angl. Tiers One); be to, norėdami sustiprėti, bankai mažins savo balansą (išnaša: 2011 m. gruodžio mėn. KPMG tyrimas Evolving Banking Regulations: A long journey ahead – the outlook for 2012);

| — | pradėjus taikyti susitarimo „Bazelis III“ taisykles ir vykdyti įpareigojimus dėl grynojo stabilaus finansavimo rodiklio (angl. NSFR) ilgesniam nei vienas mėnuo laikotarpiui ir likvidumo padengimo rodiklio (angl. LCR) trumpesniam nei vienas mėnuo laikotarpiui, didėja nuosavo kapitalo poreikiai ir būtinybė išlaikyti likvidumo perteklių, kai kuriais atvejais net keturis kartus didesnį nei minimalūs banko likvidumo poreikiai. Šios priemonės turės neigiamos įtakos finansiniams rezultatams ir privers bankus mažinti balansą; |
| --- | --- |

—

pradėjus taikyti susitarimo „Bazelis III“ taisykles ir vykdyti įpareigojimus dėl grynojo stabilaus finansavimo rodiklio (angl. NSFR) ilgesniam nei vienas mėnuo laikotarpiui ir likvidumo padengimo rodiklio (angl. LCR) trumpesniam nei vienas mėnuo laikotarpiui, didėja nuosavo kapitalo poreikiai ir būtinybė išlaikyti likvidumo perteklių, kai kuriais atvejais net keturis kartus didesnį nei minimalūs banko likvidumo poreikiai. Šios priemonės turės neigiamos įtakos finansiniams rezultatams ir privers bankus mažinti balansą;

| — | sunku teikti paskolas ekonomikos augimo laikotarpiais dėl anticiklinio kapitalo rezervo. Nepaisant didelės paskolų paklausos, bankai turės paisyti didelių kapitalo pakankamumo rodiklių. Priežiūros institucijos reikalauja paskolų portfelyje turėti anticiklinio kapitalo rezervą. Nacionalinės priežiūros institucijos gali reikalauti, kad likvidumo rezervas sudarytų net 2,5 proc. banko kapitalo. |
| --- | --- |

—

sunku teikti paskolas ekonomikos augimo laikotarpiais dėl anticiklinio kapitalo rezervo. Nepaisant didelės paskolų paklausos, bankai turės paisyti didelių kapitalo pakankamumo rodiklių. Priežiūros institucijos reikalauja paskolų portfelyje turėti anticiklinio kapitalo rezervą. Nacionalinės priežiūros institucijos gali reikalauti, kad likvidumo rezervas sudarytų net 2,5 proc. banko kapitalo.

| 5.2 | Pirmiau išvardyti veiksniai lemia:






  5.2.1 | didelį bankų sektoriaus kapitalo grąžos vidurkio sumažėjimą: 10 proc., o ypatingais atvejais net 30 proc. Tai mažina investuotojų susidomėjimą bankų sektoriumi ir Europos bankų kapitalizacijos galimybes; |
| --- | --- | --- |

5.2

Pirmiau išvardyti veiksniai lemia:

5.2.1

didelį bankų sektoriaus kapitalo grąžos vidurkio sumažėjimą: 10 proc., o ypatingais atvejais net 30 proc. Tai mažina investuotojų susidomėjimą bankų sektoriumi ir Europos bankų kapitalizacijos galimybes;

| 5.2.2 | mažesnį finansavimą įmonėms ir valdžios institucijoms, taip pat didesnes paskolų palūkanas, visų pirma teikiamų MVĮ, kurios dažnai laikomos ypač rizikingomis, neturinčiomis pakankamų garantijų ar bendro finansavimo galimybių; |
| --- | --- |

5.2.2

mažesnį finansavimą įmonėms ir valdžios institucijoms, taip pat didesnes paskolų palūkanas, visų pirma teikiamų MVĮ, kurios dažnai laikomos ypač rizikingomis, neturinčiomis pakankamų garantijų ar bendro finansavimo galimybių;

| 5.2.3 | galimą ilgalaikių paskolų skaičiaus sumažėjimą, kadangi nuo 2018 m. bus taikomas grynasis stabilaus finansavimo rodiklis ir finansinis sverto koeficientas. Tai gali turėti neigiamos įtakos investicijų į infrastruktūrą finansavimui; |
| --- | --- |

5.2.3

galimą ilgalaikių paskolų skaičiaus sumažėjimą, kadangi nuo 2018 m. bus taikomas grynasis stabilaus finansavimo rodiklis ir finansinis sverto koeficientas. Tai gali turėti neigiamos įtakos investicijų į infrastruktūrą finansavimui;

| 5.2.4 | įsipareigojimą atidžiau vertinti nuosavo kapitalo pelningumą ir geriau valdyti riziką. Bankai privalo rengti pardavimų prognozes ir banko produktų ir portfelių vystymo strategijas, visų pirma įvertinti jų pelningumą ir savo gebėjimą įsisavinti kapitalą; |
| --- | --- |

5.2.4

įsipareigojimą atidžiau vertinti nuosavo kapitalo pelningumą ir geriau valdyti riziką. Bankai privalo rengti pardavimų prognozes ir banko produktų ir portfelių vystymo strategijas, visų pirma įvertinti jų pelningumą ir savo gebėjimą įsisavinti kapitalą;

| 5.2.5 | galimas dideles bankų audito ir ataskaitų teikimo sąnaudas, nes reikės laikytis naujų taisyklių ir vykdyti nacionalinių ir tarptautinių priežiūros institucijų reikalavimus. Tai turės įtakos bankų veiklos organizavimui, taigi prireiks pertvarkyti jų struktūrą; |
| --- | --- |

5.2.5

galimas dideles bankų audito ir ataskaitų teikimo sąnaudas, nes reikės laikytis naujų taisyklių ir vykdyti nacionalinių ir tarptautinių priežiūros institucijų reikalavimus. Tai turės įtakos bankų veiklos organizavimui, taigi prireiks pertvarkyti jų struktūrą;

| 5.2.6 | griežtesnes paskolų teikimo sąlygas sektoriuose, kuriems taikomas lengvatinis rizikos koeficientas. Be to, dėl sverto koeficiento ilgainiui gali sumažėti finansavimas valstybėms narėms, vietos ir regionų valdžios institucijoms ar kitiems sektoriams, kuriems buvo taikomas lengvatinis rizikos koeficientas; |
| --- | --- |

5.2.6

griežtesnes paskolų teikimo sąlygas sektoriuose, kuriems taikomas lengvatinis rizikos koeficientas. Be to, dėl sverto koeficiento ilgainiui gali sumažėti finansavimas valstybėms narėms, vietos ir regionų valdžios institucijoms ar kitiems sektoriams, kuriems buvo taikomas lengvatinis rizikos koeficientas;

| 5.2.7 | vieną iš galimų pabrangusių paskolų pasekmių – dalies bankų veiklos perkėlimą kitoms įstaigoms, kurioms naujosios taisyklės nebus taikomos. Tai sudaro palankias sąlygas nebankinėms finansų įstaigoms, kurios teikia paskolas, dažnai grynaisiais pinigais, privatiems asmenims su labai didelėmis palūkanomis ir kurių priežiūros institucijos nekontroliuoja taip griežtai, kaip bankų. |
| --- | --- |

5.2.7

vieną iš galimų pabrangusių paskolų pasekmių – dalies bankų veiklos perkėlimą kitoms įstaigoms, kurioms naujosios taisyklės nebus taikomos. Tai sudaro palankias sąlygas nebankinėms finansų įstaigoms, kurios teikia paskolas, dažnai grynaisiais pinigais, privatiems asmenims su labai didelėmis palūkanomis ir kurių priežiūros institucijos nekontroliuoja taip griežtai, kaip bankų.

| 5.3 | Naujosios taisyklės vienodai taikomos ir dideliems bankams, ir mažesnėms finansų įstaigoms. Todėl kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, naujose Vidurio ir Rytų Europos valstybėse narėse, pasižyminčiose sparčiai augančia ekonomika, šios taisyklės gali pasirodyti netinkamos.






  — | Minėtose šalyse dėl naujų taisyklių gali sumažėti investicijos. Šiose šalyse veikiantys bankai dažnai priklauso tarptautinėms grupėms ir turi mažai vietos akcininkų. Patronuojantys bankai, norėdami laikytis tarptautinių taisyklių, gali didelę dalį jų padaliniuose sukaupto kapitalo grąžinti į savo šalį. Sumažėjus kapitalui, šie padaliniai mažiau prisidės prie vietos ekonomikos finansavimo. EESRK primena, kad laisvas kapitalo judėjimas užtikrinamas Europos lygmeniu, o indėlių saugumas ir bankų mokumas priklauso nuo nacionalinių valdžios institucijų kompetencijos. |
| --- | --- | --- |

5.3

Naujosios taisyklės vienodai taikomos ir dideliems bankams, ir mažesnėms finansų įstaigoms. Todėl kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, naujose Vidurio ir Rytų Europos valstybėse narėse, pasižyminčiose sparčiai augančia ekonomika, šios taisyklės gali pasirodyti netinkamos.

—

Minėtose šalyse dėl naujų taisyklių gali sumažėti investicijos. Šiose šalyse veikiantys bankai dažnai priklauso tarptautinėms grupėms ir turi mažai vietos akcininkų. Patronuojantys bankai, norėdami laikytis tarptautinių taisyklių, gali didelę dalį jų padaliniuose sukaupto kapitalo grąžinti į savo šalį. Sumažėjus kapitalui, šie padaliniai mažiau prisidės prie vietos ekonomikos finansavimo. EESRK primena, kad laisvas kapitalo judėjimas užtikrinamas Europos lygmeniu, o indėlių saugumas ir bankų mokumas priklauso nuo nacionalinių valdžios institucijų kompetencijos.

| 5.4 | Valstybių narių paskolų rinkos skiriasi. Šalyse, kuriose kredito paslaugos nepakankamai išvystytos, dėl pernelyg greito įsiskolinimo gali susidaryti spekuliacinis burbulas. Tačiau jei visoje Europoje būtų taikomos vienodos riziką ribojančios taisykles, nacionalinės valdžios institucijos galėtų pakankamai operatyviai įsikišti. Siekiant palengvinti derinimo procesą, ateityje būtina stiprinti Europos bankininkystės institucijos įgaliojimus. |
| --- | --- |

5.4

Valstybių narių paskolų rinkos skiriasi. Šalyse, kuriose kredito paslaugos nepakankamai išvystytos, dėl pernelyg greito įsiskolinimo gali susidaryti spekuliacinis burbulas. Tačiau jei visoje Europoje būtų taikomos vienodos riziką ribojančios taisykles, nacionalinės valdžios institucijos galėtų pakankamai operatyviai įsikišti. Siekiant palengvinti derinimo procesą, ateityje būtina stiprinti Europos bankininkystės institucijos įgaliojimus.

| 5.5 | Būtina apsaugoti kai kuriuos originalius bankų modelius, pavyzdžiui, patikimai ir savarankiškai veikiančius kooperatinius bankus. Jų reforma, kurios reikalaujama pagal naujas taisykles, būtų neįmanoma nenumačius pereinamojo laikotarpio. Kooperatiniai bankai labai svarbūs vietos lygmens vystymosi procesams. Jie veikia atsižvelgdami į savo akcininkų, kurie yra ir indėlininkai, ir paskolų gavėjai, t. y. MVĮ, ūkininkai, savivaldybės ir kiti vietos lygmens subjektai, interesus. |
| --- | --- |

5.5

Būtina apsaugoti kai kuriuos originalius bankų modelius, pavyzdžiui, patikimai ir savarankiškai veikiančius kooperatinius bankus. Jų reforma, kurios reikalaujama pagal naujas taisykles, būtų neįmanoma nenumačius pereinamojo laikotarpio. Kooperatiniai bankai labai svarbūs vietos lygmens vystymosi procesams. Jie veikia atsižvelgdami į savo akcininkų, kurie yra ir indėlininkai, ir paskolų gavėjai, t. y. MVĮ, ūkininkai, savivaldybės ir kiti vietos lygmens subjektai, interesus.

| 5.6 | Didieji bankai ieškos nerizikingų ir didelio pelno investicinių galimybių, be to, reikėtų paminėti ir jų nerimą dėl didesnės mokesčių naštos ir nuostolius dėl su valstybės skola susijusių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

5.6

Didieji bankai ieškos nerizikingų ir didelio pelno investicinių galimybių, be to, reikėtų paminėti ir jų nerimą dėl didesnės mokesčių naštos ir nuostolius dėl su valstybės skola susijusių įsipareigojimų.

| 5.7 | Bankų konsolidavimo procesas veikiausiai paspartės. Taupomieji ir kooperatiniai bankai gali tikėtis finansavimo iš „nepriklausomų“ šaltinių, tačiau bankai, kurie refinansavimo tikslais stengsis patekti į rinkas, bus priversti jungtis, o tai turės neigiamų pasekmių MVĮ ir vartotojams. Kai kurie bankai buvo nupirkti ir, išardžius jų vietos ir regionų lygmeniu veikiančius tinklus, perparduoti. Nacionalinių bankų koncentracija buvo ypač stipri kooperatyvų ir savitarpio draudimo bei taupomųjų bankų sektoriuje. |
| --- | --- |

5.7

Bankų konsolidavimo procesas veikiausiai paspartės. Taupomieji ir kooperatiniai bankai gali tikėtis finansavimo iš „nepriklausomų“ šaltinių, tačiau bankai, kurie refinansavimo tikslais stengsis patekti į rinkas, bus priversti jungtis, o tai turės neigiamų pasekmių MVĮ ir vartotojams. Kai kurie bankai buvo nupirkti ir, išardžius jų vietos ir regionų lygmeniu veikiančius tinklus, perparduoti. Nacionalinių bankų koncentracija buvo ypač stipri kooperatyvų ir savitarpio draudimo bei taupomųjų bankų sektoriuje.

| 5.8 | Sumažėjęs bankų pelningumas, be kita ko, dėl padidėjusių finansavimo išlaidų, ir labai griežti likvidumo valdymo principai gali paskatinti didinti mokesčius už banko paslaugas, terminuotų indėlių ir asmeninės sąskaitose esančias indėlių palūkanas. |
| --- | --- |

5.8

Sumažėjęs bankų pelningumas, be kita ko, dėl padidėjusių finansavimo išlaidų, ir labai griežti likvidumo valdymo principai gali paskatinti didinti mokesčius už banko paslaugas, terminuotų indėlių ir asmeninės sąskaitose esančias indėlių palūkanas.

| 5.9 | Dėl naujų taisyklių bankai greičiau vykdo restruktūrizavimą ir diegia naujas technologijas (internetinė bankininkystė, virtualus bankas, mobilioji bankininkystė).






  — | Tenka derinti naujų technologijų taikymą ir parduodamų produktų įvairinimą, todėl sparčiai pertvarkomi bankų filialų tinklai ir plėtojamos virtualios banko paslaugos, kurioms nenaudojami grynieji pinigai. Bankų filialai vis dažniau tampa konsultavimo ir finansinių priemonių pardavimo įstaigomis. Tačiau naujoms pavedimų ir atsiskaitymo priemonėms būtina stipri apsauga nuo kibernetinių išpuolių, su kurių grėsme susiduriama atsiskaitant internetu ar mobiliaisiais telefonais. |
| --- | --- | --- |

5.9

Dėl naujų taisyklių bankai greičiau vykdo restruktūrizavimą ir diegia naujas technologijas (internetinė bankininkystė, virtualus bankas, mobilioji bankininkystė).

—

Tenka derinti naujų technologijų taikymą ir parduodamų produktų įvairinimą, todėl sparčiai pertvarkomi bankų filialų tinklai ir plėtojamos virtualios banko paslaugos, kurioms nenaudojami grynieji pinigai. Bankų filialai vis dažniau tampa konsultavimo ir finansinių priemonių pardavimo įstaigomis. Tačiau naujoms pavedimų ir atsiskaitymo priemonėms būtina stipri apsauga nuo kibernetinių išpuolių, su kurių grėsme susiduriama atsiskaitant internetu ar mobiliaisiais telefonais.

| 5.10 | Dėl platinimo kanalų vystymo ilgainiui mažės banko filialų tinklai, taigi bus mažinamas ir darbo vietų skaičius. Pardėjus įgyvendinti DKP IV, bus kuriama daugiau darbo vietų IT ir rizikos valdymo departamentuose ir mažinamos su kitokia bankine veikla susijusios darbo vietos. Siekiant sėkmingai dalyvauti įvykių raidoje, būtina visais lygmenimis plėtoti kokybišką socialinį dialogą užimtumo ir mokymo klausimais. |
| --- | --- |

5.10

Dėl platinimo kanalų vystymo ilgainiui mažės banko filialų tinklai, taigi bus mažinamas ir darbo vietų skaičius. Pardėjus įgyvendinti DKP IV, bus kuriama daugiau darbo vietų IT ir rizikos valdymo departamentuose ir mažinamos su kitokia bankine veikla susijusios darbo vietos. Siekiant sėkmingai dalyvauti įvykių raidoje, būtina visais lygmenimis plėtoti kokybišką socialinį dialogą užimtumo ir mokymo klausimais.

6.   Tolesnė raida

| 6.1 | Europos Parlamentas iš esmės pritarė finansinių sandorių mokesčiui ir Europos Komisija svarsto galimybes jį įgyvendinti; šiam mokesčiui pritaria ne visos valstybės narės, o JAV valdžios atstovai jį vertina neigiamai. Numatytas mokestis labai nedidelis, taigi jis neturėtų tapti nepakeliama našta bankams ir kliūtimi konkurencingumui pasaulio rinkose. Kaip pabrėžta anksčiau priimtose dvejose EESRK nuomonėse (1), šio mokesčio tikslas – gauti naujų mokestinių pajamų, kurios bus skirtos visų pirma finansuoti paramą vystymuisi ir pakeisti bankų veiklos pobūdį dėmesį sutelkiant veikiau į vidutinės ir ilgalaikės trukmės ekonomikos finansavimą, o ne į labai trumpalaikius spekuliacinius sandorius. |
| --- | --- |

6.1

Europos Parlamentas iš esmės pritarė finansinių sandorių mokesčiui ir Europos Komisija svarsto galimybes jį įgyvendinti; šiam mokesčiui pritaria ne visos valstybės narės, o JAV valdžios atstovai jį vertina neigiamai. Numatytas mokestis labai nedidelis, taigi jis neturėtų tapti nepakeliama našta bankams ir kliūtimi konkurencingumui pasaulio rinkose. Kaip pabrėžta anksčiau priimtose dvejose EESRK nuomonėse (1), šio mokesčio tikslas – gauti naujų mokestinių pajamų, kurios bus skirtos visų pirma finansuoti paramą vystymuisi ir pakeisti bankų veiklos pobūdį dėmesį sutelkiant veikiau į vidutinės ir ilgalaikės trukmės ekonomikos finansavimą, o ne į labai trumpalaikius spekuliacinius sandorius.

| 6.2 | Europos Komisijos nario Michel Barnier iniciatyva svarstomas klausimas dėl mažmeninės bankininkystės ir investicinės bankininkystės atskyrimo, taigi ir dėl universalaus banko modelio išlikimo. Svarstomos galimybės visiškai atskirti šias veikos rūšis, apriboti investicinę bankų veiklą arba uždrausti bankams investuoti savo sąskaita. Kai kurie ekspertai nepritaria tokiems pasiūlymams ir teigia, kad universalūs bankai užtikrina rinkų gylį, likvidumą ir geresnį ekonomikos finansavimą. |
| --- | --- |

6.2

Europos Komisijos nario Michel Barnier iniciatyva svarstomas klausimas dėl mažmeninės bankininkystės ir investicinės bankininkystės atskyrimo, taigi ir dėl universalaus banko modelio išlikimo. Svarstomos galimybės visiškai atskirti šias veikos rūšis, apriboti investicinę bankų veiklą arba uždrausti bankams investuoti savo sąskaita. Kai kurie ekspertai nepritaria tokiems pasiūlymams ir teigia, kad universalūs bankai užtikrina rinkų gylį, likvidumą ir geresnį ekonomikos finansavimą.

| 6.3 | Per pastaruosius tris dešimtmečius pasikeitė finansų pasaulio ir bankų sektoriaus vystymosi tendencijos: rinkų atvėrimas paskatino finansų globalizaciją, tai savo ruožtu sudarė sąlygas vystyti ir kurti lengvatinio apmokestinimo ir reglamentavimo zonas. Sustiprėjusi pasaulinė konkurencija atvėrė galimybes kurti naujas finansų institucijas, finansines priemones ir paslaugas. |
| --- | --- |

6.3

Per pastaruosius tris dešimtmečius pasikeitė finansų pasaulio ir bankų sektoriaus vystymosi tendencijos: rinkų atvėrimas paskatino finansų globalizaciją, tai savo ruožtu sudarė sąlygas vystyti ir kurti lengvatinio apmokestinimo ir reglamentavimo zonas. Sustiprėjusi pasaulinė konkurencija atvėrė galimybes kurti naujas finansų institucijas, finansines priemones ir paslaugas.

| 6.4 | Didžiosios bankų grupės atskleidė augimo, kurio negalima kokybiškai valdyti, trūkumus ir ribas. Taigi, norėdamos sustiprėti, užsitikrinti pastovesnes, nuspėjamas pajamas, šios grupės turės mažinti savo dydį ir atsisakyti pernelyg didelių premijų. Šių bankų veikla bus sutelkta į tradicinę bankininkystę, t. y. priimti indėlius ir teikti paskolas, jie teiks mažiau kitų paslaugų, mažins tarpvalstybinės veiklos apimtis ir aktyviau dalyvaus sparčiau augančiose rinkose, tai savaime sumažins jų pelningumą. |
| --- | --- |

6.4

Didžiosios bankų grupės atskleidė augimo, kurio negalima kokybiškai valdyti, trūkumus ir ribas. Taigi, norėdamos sustiprėti, užsitikrinti pastovesnes, nuspėjamas pajamas, šios grupės turės mažinti savo dydį ir atsisakyti pernelyg didelių premijų. Šių bankų veikla bus sutelkta į tradicinę bankininkystę, t. y. priimti indėlius ir teikti paskolas, jie teiks mažiau kitų paslaugų, mažins tarpvalstybinės veiklos apimtis ir aktyviau dalyvaus sparčiau augančiose rinkose, tai savaime sumažins jų pelningumą.

| 6.5 | Naujos taisyklės užtikrins griežtesnę kontrolę ir privers atsakingiau skirti premijas ir nustatyti bankų vadovų atlyginimus. |
| --- | --- |

6.5

Naujos taisyklės užtikrins griežtesnę kontrolę ir privers atsakingiau skirti premijas ir nustatyti bankų vadovų atlyginimus.

| 6.6 | Bankų priežiūros taisyklės bus taikomos visoms finansų įmonėms, todėl bus galima kontroliuoti ir nebankines įstaigas (šešėlinės bankų sistemos struktūras). |
| --- | --- |

6.6

Bankų priežiūros taisyklės bus taikomos visoms finansų įmonėms, todėl bus galima kontroliuoti ir nebankines įstaigas (šešėlinės bankų sistemos struktūras).

| 6.7 | Būtina nustatyti griežtas taisykles, leidžiančias verstis bankininkyste, kad būtų galima atrinkti tinkamos kompetencijos darbuotojus, kuriais pasitikėtų klientai ir investuotojai. |
| --- | --- |

6.7

Būtina nustatyti griežtas taisykles, leidžiančias verstis bankininkyste, kad būtų galima atrinkti tinkamos kompetencijos darbuotojus, kuriais pasitikėtų klientai ir investuotojai.

| 6.8 | Kai dėl finansų krizės teikiama valstybės ir tarptautinė pagalba bus sustabdyta, bankų sektoriaus tolesniam vystymuisi neabejotinai turės įtakos ekonominės sąlygos ir naujųjų technologijų plėtra, tačiau kiekviena gerai valdoma įstaiga pirmiausia turės laikytis savo konkrečios vystymosi strategijos. Bankams teks sunki užduotis – patikimai finansuoti realiąją ekonomiką nepaisant padidėjusių finansavimo išlaidų ir mažesnio pelningumo. |
| --- | --- |

6.8

Kai dėl finansų krizės teikiama valstybės ir tarptautinė pagalba bus sustabdyta, bankų sektoriaus tolesniam vystymuisi neabejotinai turės įtakos ekonominės sąlygos ir naujųjų technologijų plėtra, tačiau kiekviena gerai valdoma įstaiga pirmiausia turės laikytis savo konkrečios vystymosi strategijos. Bankams teks sunki užduotis – patikimai finansuoti realiąją ekonomiką nepaisant padidėjusių finansavimo išlaidų ir mažesnio pelningumo.

2012 m. liepos 12 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  2012 m. kovo 29 d. EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros finansinių sandorių mokesčio sistemos ir kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/7/EB (OL C 181, 2012 06 21, p. 55) ir 2010 m. liepos 15 d. EESRK nuomonė dėl Finansinių sandorių mokesčio (nuomonė savo iniciatyva) (OL C 44, 2011 2 11, p. 81).

1

Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros finansinių sandorių mokesčio sistemos ir kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/7/EB

Finansinių sandorių mokesčio

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/12

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos technologijų platformų ir pramonės permainų (nuomonė savo iniciatyva)

2012/C 299/03

Pranešėjas Josef ZBOŘIL

Bendrapranešėjis Enrico GIBELLIERI

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. sausio 19 d. nusprendė savo iniciatyva parengti nuomonę dėl

Europos technologijų platformų ir pramonės permainų

(nuomonė savo iniciatyva).

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI), kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 11 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 138 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   EESRK supranta, kad labai svarbu iš anksto numatyti pramonės permainas, tačiau tai padaryti labai sunku, nes jos priklauso nuo daugelio veiksnių. Vienas iš svarbiausių permainas skatinančių veiksnių yra moksliniai tyrimai ir inovacijos, o Europos technologijų platformos (toliau – ET platformos) yra ryškiausios jų indikatorės.

1.2   Komitetas prašo Europos Komisijos toliau remti jau veikiančių ET platformų veiklą, padėti joms efektyviau keistis informacija tarpusavyje ir su atitinkamomis Europos institucijomis.

1.3   EESRK pripažįsta, kad su ET platformomis susiję pramonės sektoriai vertės grandinėje užima labai svarbią vietą: daugelis inovacijų priklauso nuo tipinių technologinių procesų (nuo gamybos, apdirbamosios pramonės, miškininkystės, robotų technikos) ir medžiagų (cheminių medžiagų, plieno ir kt.). Taigi į technologinius procesus ir medžiagas diegiamos inovacijos tarsi katalizatorius veikia Europos inovacijas.

1.4   Komitetas pripažįsta, kad ET platformos sprendžia ir visuomenei aktualius iššūkius. Jų veiklos sritis turi didelės įtakos visuomenei, nes daro poveikį augimui ir pridėtinės vertės turinčių darbo vietų kūrimui. ET platformos reaguoja į opiausias strategines problemas (pavyzdžiui, bioekonomikos, žaliavų ir efektyvaus išteklių naudojimo).

1.5   ET platformos – aiškus ir puikus pavyzdys, kaip Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką galima vykdyti pradedant „iš apačios“, į visus inovacijų etapus įtraukiant pramonę ir kitus svarbius suinteresuotuosius subjektus. Tokio pat principo reikėtų laikytis ir įgyvendinant programą „Horizontas 2020“.

1.6   EESRK įsitikinimu, ET platformų veikla būtų veiksmingesnė, jeigu Europos Komisija efektyviau vykdytų ES reguliavimo bazės supaprastinimą (įskaitant dalyvavimą ES projektuose), jeigu būtų kryptingiau siekiama, kad skirtingų institucijų iniciatyvos nebūtų tokios padrikos ir kad tarp jų nebūtų konkurencijos, jeigu būtų geriau koordinuojamos įvairios politikos sritys ir institucijose ateityje šiam klausimui būtų skiriama daugiau dėmesio.

1.6.1   Komiteto nuomone, nuo ET platformų labai priklauso ES „pramonės politikos“ sėkmė. Pramonė (viena svarbiausių ES atramų) joms skiria daug pastangų ir didelę paramą. Impulsą ET platformų veiklai duoda pramonė, todėl ir jų iniciatyvos yra skirtos pramonei. ET platformų darbas susijęs ne vien su technologiniais ir mokslinių tyrimų poreikiais, bet ir su technologijų perdavimu.

1.6.2   Kalbant apie konkrečius atvejus (ESTEP, PLATEA ir kitus), Europos, nacionalinių ir regionų technologijų platformos turėtų nuolat bendradarbiauti su profesinėmis sąjungomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. Taip būtų galima spręsti socialines ir visuomenei aktualias problemas ir atitinkamai sustiprinti poveikį strateginėms mokslinių tyrimų darbotvarkėms.

1.6.3   Sunkumus, su kuriais susiduriama įtraukiant MVĮ, reikėtų spręsti nuolat lyginant padėtį su sėkmingiausiais pavyzdžiais, kaip tai daro Bendroji kuro elementų ir vandenilio technologijų įmonė (FCH-JU).

1.7   Susijusių nacionalinių ir regionų technologijų platformų struktūra yra tokia pati kaip ir ET platformų, tik jos veikia valstybių narių lygmeniu. Glaudžiau bendradarbiaujant su ET platformomis būtų galima sklandžiau koordinuoti ES, nacionalinių ir regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir geriau jas suderinti.

1.8   ET platformos gali svariai prisidėti įgyvendinant įvairių sričių Europos politiką. Siekiant paskatinti inovacijas viešajame ir privačiajame sektoriuose, buvo nustatyti tam tikri prioritetai: išteklių ir energijos vartojimo efektyvumas procesų pramonėje (SPIRE), Biopramonės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės (Biopramonė augimui), Europos vandens, žaliavų ir pažangiųjų miestų inovacijų partnerystės (kartu su Europos strateginiu energetikos technologijų planu (SET)) ir energetinių medžiagų pramoninių mokslinių tyrimų iniciatyva (EMIRI)). Toks glaudesnis įvairių sektorių bendradarbiavimas ir per ET platformas vykdomas koordinavimas galiausiai bus naudingas Europos visuomenei.

1.9   EESRK ragina ES institucijas siekti glaudesnio tarptautinio bendradarbiavimo ir pritraukti pažangiausias pasaulines žinias, kad Europos Sąjunga galėtų jomis pasinaudoti ir teikti rinkai.

1.10   Nacionalines technologijų platformas reikėtų skatinti ir sudaryti joms papildomas sąlygas nacionaliniu ir regionų lygmeniu gauti struktūrinių fondų paramą pažangiajai specializacijai įgyti.

1.11   ET platformos įgis daugiau svarumo, jeigu spręsdamos visuomenei rūpimas problemas užsiims ne vien tik moksliniais tyrimais, bet ir inovacijomis. Tai labai svarbu norint Europoje ir toliau užtikrinti socialinį aprūpinimą ir gerovę.

1.12   EESRK palankiai vertina ET platformų veiklą, nes jos yra tarpininkės, padedančios užtikrinti, kad būtų diegiamos paklausos diktuojamos novatoriškos priemonės, kurios savo ruožtu papildo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir spartina jų įsisavinimą rinkoje. ET platformų vaidmuo svarbus ir diegiant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus. Komitetas prašo aktyviau imtis koordinavimo paramos veiklos, kad būtų bendradarbiaujama vertės grandinėje.

1.13   Gamybos procesai ir su gamyba susijusi mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla plačiosios visuomenės (ypač jaunimo) akyse praranda patrauklumą. Taip iš dalies yra todėl, kad gamybinė veikla perkeliama už Europos ribų. Susidaro užburtas ratas – kartą perkėlus, perkeliama ir toliau. EESRK iš ET platformų tikisi, kad jos skleis informaciją apie įvairių pramoninės gamybos procesų svarbą.

1.14   ES pramonės nuosmukis gali turėti padarinių ET platformoms. ES pramonė praranda pasaulinės lyderės pozicijas. Palyginus su kitais pasaulio kraštais čia mažiau rizikuojama ir trūksta verslumo.

1.15   ET platformų veikloje tarp strateginių jos elementų turi būti vietos ir turi būti skiriama daugiau dėmesio į žmonių poreikius orientuotam švietimui, mokymuisi ir mokymui. Šiuo tikslu reikėtų užmegzti nuolatinius glaudžius ryšius su atitinkamomis ES sektorių socialiniame dialoge dalyvaujančiomis profesinėmis organizacijomis ir Užimtumo socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba (EPSCO).

1.16   ET platformos taip pat gali turėti didelės įtakos sprendžiant socialines ir visuomenei aktualias problemas, pavyzdžiui, viešojo švietimo ir profesinio mokymo bei švietimo sistemas gali perorientuoti taip, kad jos atitiktų Europos pramonės ir gamybos sektorių poreikius. Daug pastangų reikėtų skirti profesiniam mokymui ir perkvalifikavimui, kad darbuotojai būtų pasirengę dirbti su mokslininkų išrastomis novatoriškomis gamybos technologijomis ir produktais. Su naujomis aukšto lygio technologijomis sugebės dirbti tik kvalifikuoti, nuolatinį darbą turintys žmonės.

2.   Europos technologinių platformų atsiradimas ir istorija

2.1   2003 m. kovo mėn. ES Taryba pareiškė, kad reikia stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir šiuo tikslu kurti praktinę technologinę patirtį, pramonės atstovus, reguliuotojus ir finansų įstaigas vienijančias Europos technologijų platformas.

2.2   Platformos sumanytos kaip pramonininkų kuruojami forumai, kurių tikslas – nustatyti vidutinės trukmės ir ilgalaikius mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros tikslus ir rengti veiksmų planus. Jų siekis buvo padėti didinti sinergiją tarp įvairių mokslinių tyrimų dalyvių, nustatyti tam tikras prioritetines technologinės veiklos sritis, kuriose ES siekia augimo, konkurencingumo ir tvarumo.

2.3   Europos Komisija palankiai įvertino platformų kūrimąsi ir įžvelgė jų tarpininkavimo naudą. Šiandien Europos Komisija yra stebėtoja ir yra pasirengusi struktūruotam dialogui dėl mokslinių tyrimų prioritetų. ET platformos – nuo Europos Komisijos nepriklausomos ir jai nepavaldžios organizacijos. Komunikacija vykdoma per Europos Komisijos CORDIS svetainę, reguliariai rengiamuose ET platformų vadovų seminaruose ir skelbiama ETP naujienlaiškyje.

2.4   Kai kurios ET platformos veikia kaip laisvos struktūros tinklai ir jų nariai susitinka tik kartą per metus. Kitos gi turi teisiškai reglamentuotą struktūrą ir renka nario mokesčius. Visos ET platformos vienija suinteresuotuosius subjektus, yra sutarusios dėl bendros vizijos ir parengusios strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes. ET platformos, vystomos per pramonės ir viešojo sektoriaus mokslininkų ir nacionalinės valdžios atstovų dialogą; jos taip pat padeda siekti bendro sutarimo ir veiksmingiau derinti investicinę veiklą.

2.5   ET platformos puoselėja gerą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir labai prisideda prie Europos mokslinių tyrimų žinių erdvės kūrimo plėtrai užtikrinti. Tokia viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė gali spręsti technologines problemas, galinčias turėti tiesioginės įtakos tvariam vystymuisi, viešųjų paslaugų teikimo kokybės gerinimui ir tradicinių pramonės sektorių restruktūrizavimui.

3.   ET platformos ir pramonės permainos

3.1   Pramonės permainos (1) – nenutrūkstamas procesas, priklausantis nuo daugelio veiksnių, pavyzdžiui, nuo rinkos tendencijų, organizacinių, socialinių, visuomenės ir struktūrinių pokyčių, taip pat nuo technologinių inovacijų, kuriomis tobulinami gamybos procesai ir produktai.

3.2   Nenutrūkstamas yra ir inovacijų diegimo procesas. Inovacijos – vienas svarbiausių įtaką pramonės permainoms darančių veiksnių, nes nauji moksliniai išradimai visą laiką perkeliami į realią gamybos grandinę. Inovacijos yra ir stipriausia visuotinės konkurencijos ES gamybos ir paslaugų sektoriuose varomoji jėga.

3.3   Reikėtų rimtai pagalvoti apie tai, kad inovacijų procesui Europoje skiriama nepakankamai finansinių išteklių. ET platformos – jau veikianti ir veiksminga priemonė, galinti pasiūlyti konkrečių, inovacijoms ir pramonės politikos įgyvendinimui reikalingų sprendimų.

3.4   Pramonės permainų pobūdį ir esmę daugiausia sąlygoja inovacijos, o ET platformos vis dažniau tampa konkrečia fizine vieta, kur inovacijos gimsta. ET platformų veikla yra orientuota į prietaikas pramonėje, kurios daro poveikį gamybos procesams, produktams, darbo organizavimui ir darbo sąlygoms.

3.5   Europos institucijos rekomenduoja užtikrinti, kad ET platformose būtų proporcingai atstovaujama visiems suinteresuotiesiems subjektams. Ypač pageidautina, kad ES institucijos visomis įmanomomis priemonėmis remtų mažąsias ir vidutines įmones ar į įmonę (pavyzdžiui, į žinių kooperatyvą) susibūrusius ekonomikos mokslo darbuotojus, kad šios Europoje itin populiarios įmonės galėtų aktyviai dalyvauti platformų veikloje. Platformų veiklos sąnaudos užkerta kelią mokslinių tyrimų darbe dalyvauti mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei universitetams.

3.6   Turint omenyje ET platformų mastą ir reikšmę Europos Sąjungoje (tai – savanoriškai įsteigti subjektai, atviri visoms suinteresuotosioms šalims), būtinai reikia pripažinti, kad jos atlieka itin svarbų vaidmenį įgyvendinant ES politiką.

3.7   Perėjimas prie tvaresnės gamybos ir paslaugų Europos Sąjungoje, taip pat strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimas labai priklausys nuo to, kokias realias inovacijas ET platformos galės pasiūlyti ateinantį dešimtmetį.

3.8   Realios ir konkrečios inovacijos ir pramonės permainos gali būti įgyvendintos lygiagrečiai kuriant novatoriškus procesus (produktus), ugdant reikalingus įgūdžius ir organizuojant darbą taip, kad inovacijos ir permainos būtų visapusiškai įdiegtos gamyboje ir paslaugų sektoriuje.

3.9   Kai kurių ET platformų veikla organizuojama taip, kad nuo pat pradžių jų strateginėse mokslinių tyrimų darbotvarkėse atsižvelgiama į socialinius inovacijų proceso aspektus, numatoma su būsimais žmogiškųjų išteklių poreikiais susijusi veikla ir tai paprastai yra daroma glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis ES sektorių socialiniame dialoge dalyvaujančiomis profesinėmis organizacijomis, su kuriomis platformos taip pat keičiasi informacija.

3.10   Atsižvelgdama į savo sandarą ir stiprius ryšius su pagrindiniais ES sektoriais, EESRK CCMI komisija išanalizavo padėtį įvairiose pramonės šakose ir pateikė rekomendacijų kitoms ES institucijoms ir valstybėms narėms, darydama tai nebiurokratiškai, laikydamasi principo „iš apačios į viršų“. CCMI komisija nori padėti įgyvendinti ES pramonės politiką ir norimas pramonės permainas.

4.   ET platformų įtaka moksliniams tyrimams ir inovacijoms

Europos Komisija parengė ir įgyvendino ne vieną iniciatyvą, kuria buvo siekiama sustiprinti ET platformas ir pramonės veiksmus ir įtvirtinti technologijomis paremtą politiką.

4.1   Kai kuriose ET platformose strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės įgyvendinamos remiantis jungtinėmis technologijų iniciatyvomis. Tik kelete ET platformų dėl tikslų masto ir aprėpties įprastų bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje numatytų priemonių nepakanka. Jose, norint apčiuopiamų rezultatų, reikia specialaus mechanizmo, kuris užtikrintų mokslinių tyrimų tikslams pasiekti reikalingą vadovavimo ir koordinavimo lygį. Šiems poreikiams patenkinti buvo sukurta „jungtinių technologijų iniciatyvų“ sąvoka.

4.2   2009 m. kovo mėn. buvęs už mokslą ir mokslinius tyrimus atsakingas Komisijos narys susitiko su aukšto lygio pramonės atstovais. Susitikime aptarta, kaip sekasi įgyvendinti naujas mokslinių tyrimų priemones – viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektus, ir apsvarstyti šių priemonių įgyvendinimo prioritetai. Šiais prioritetais ir priemonėmis pasinaudota įgyvendinant šias iniciatyvas: „ateities gamyklos“, „energetiškai efektyvūs pastatai“ ir „ekologiški automobiliai“. Visos jos įtrauktos į 2008 m. lapkričio mėn. patvirtintą ES ekonomikos atgaivinimo planą.

4.3   Visi trys partnerystės projektai yra labai reikšmingi skatinant mokslinių tyrimų veiklą trijuose didžiuosiuose pramonės sektoriuose (automobilių, statybos ir gamybos), kurie ypač stipriai nukentėjo nuo ekonomikos nuosmukio ir kuriuose inovacijos gali labai prisidėti prie ekologiškesnės ir tvaresnės ekonomikos.

4.4   2008 m. Europos Sąjungos patvirtintą Europos strateginį energetikos technologijų planą reikia vertinti kaip pirmą žingsnį link ES energetikos technologijų politikos kūrimo. Planas padeda priimti sprendimus ES energetikos politikos srityje ir jo tikslas yra

| — | paspartinti žinių plėtojimą, technologijų perdavimą ir įsisavinimą; |
| --- | --- |

—

paspartinti žinių plėtojimą, technologijų perdavimą ir įsisavinimą;

| — | išlaikyti Europos Sąjungos lyderės pozicijas mažo anglies dioksido kiekio energetikos technologijų srityje; |
| --- | --- |

—

išlaikyti Europos Sąjungos lyderės pozicijas mažo anglies dioksido kiekio energetikos technologijų srityje;

| — | padėti mokslininkams transformuoti energetikos technologijas, kad būtų įgyvendinti 2020 metų energetikos ir klimato kaitos tikslai; |
| --- | --- |

—

padėti mokslininkams transformuoti energetikos technologijas, kad būtų įgyvendinti 2020 metų energetikos ir klimato kaitos tikslai;

| — | padėti iki 2050 m. įgyvendinti pasaulinius perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus. |
| --- | --- |

—

padėti iki 2050 m. įgyvendinti pasaulinius perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus.

Europos strateginį energetikos technologijų planą pradėta įgyvendinti parengus Europos pramonės iniciatyvas, kuriomis vadovaujantis viešosios ir privačiosios partnerystės projektuose dalyvauja ir rizika dalijasi pramonės atstovai, mokslo bendruomenė, valstybės narės ir Europos Komisija. Reikia paminėti ir 2008 metais pradėjusį veikti Europos energijos mokslinių tyrimų aljansą, kurio tikslas – atskirų mokslinių tyrimų organizacijų vykdomą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą suderinti su Europos strateginio energetikos technologijų plano prioritetiniais poreikiais ir ES lygmeniu parengti jungtinę bendrąją programą

4.5   ES pirmaujančios rinkos iniciatyva siekiama paremti šešių didžiųjų sektorių veiksmus ir sumažinti kliūtis, trukdančias teikti rinkai naujus produktus ar paslaugas. Veiksmų planus kartu įgyvendina Europos Komisija, valstybės narės ir pramonė. Politikos priemonės apima reguliavimą, viešuosius pirkimus, standartizavimą ir pagalbinę veiklą. Pirmaujančios rinkos iniciatyva skirta šioms rinkoms: e. sveikatos, apsauginės tekstilės gaminių, tvarios statybos, antrinio perdirbimo, biologinių produktų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos.

5.   Europos technologijų platformos. SWOT (pranašumų, trūkumų, galimybių ir grėsmių) analizės rezultatai

5.1   Turint omenyje tai, kad ET platformų šiandien yra labai daug, akivaizdu, kad ankstesnės jų veiklos apimtys (rezultatai) buvo kitokios ir kad ateityje jos taip pat keisis. Todėl Komitetas atliko pradinę analizę, norėdamas išsiaiškinti, kokios pagrindinės varomosios jėgos skatina tobulėti (pranašumai ir galimybės) ir, svarbiausia, kas labiausiai trukdo (trūkumai ir grėsmės).

5.2   Pranašumai

| — | ET platformos vienija visus suinteresuotuosius subjektus: mokslinių tyrimų centrus ir universitetus, pramonę (didžiuosius dalyvius ir MVĮ), įrenginių gamintojus, pelno nesiekiančias ir komercines organizacijas, asociacijas, valdžios institucijas ir sąjungas, |
| --- | --- |

—

ET platformos vienija visus suinteresuotuosius subjektus: mokslinių tyrimų centrus ir universitetus, pramonę (didžiuosius dalyvius ir MVĮ), įrenginių gamintojus, pelno nesiekiančias ir komercines organizacijas, asociacijas, valdžios institucijas ir sąjungas,

| — | platformoje labai aiškiai paskirstyti „vaidmenys“ ir aiškiai atspindėta atitinkamo sektoriaus hierarchinė struktūra. Suinteresuotieji subjektai turi bendrą viziją, veiksmų planą ir įgyvendinimo planą, |
| --- | --- |

—

platformoje labai aiškiai paskirstyti „vaidmenys“ ir aiškiai atspindėta atitinkamo sektoriaus hierarchinė struktūra. Suinteresuotieji subjektai turi bendrą viziją, veiksmų planą ir įgyvendinimo planą,

| — | daug pastangų ir didelę paramą ET platformoms skiria pramonė – viena iš svarbiausių ES ekonomikos atramų. Impulsą ET platformų veiklai duoda pramonė, todėl ir jų iniciatyvos yra skirtos pramonei. ET platformų indėlis turi įtakos ne tik technologiniams ir mokslinių tyrimų poreikiams, bet ir technologijų perdavimui, |
| --- | --- |

—

daug pastangų ir didelę paramą ET platformoms skiria pramonė – viena iš svarbiausių ES ekonomikos atramų. Impulsą ET platformų veiklai duoda pramonė, todėl ir jų iniciatyvos yra skirtos pramonei. ET platformų indėlis turi įtakos ne tik technologiniams ir mokslinių tyrimų poreikiams, bet ir technologijų perdavimui,

| — | ET platformos yra lanksčios, o jų valdymo struktūra minimali; jos sutelkia „pajėgas“ ir išteklius, |
| --- | --- |

—

ET platformos yra lanksčios, o jų valdymo struktūra minimali; jos sutelkia „pajėgas“ ir išteklius,

| — | su ET platformomis susiję pramonės sektoriai vertės grandinėje užima labai svarbią vietą: daugelis inovacijų priklauso nuo tipinių technologinių procesų (pavyzdžiui, nuo gamybos, apdirbamosios pramonės, miškininkystės ir robotų technikos) ir medžiagų (cheminių medžiagų ir plieno). Taigi į technologinius procesus ir medžiagas diegiamos inovacijos tarsi katalizatorius veikia ES inovacijas apskritai, |
| --- | --- |

—

su ET platformomis susiję pramonės sektoriai vertės grandinėje užima labai svarbią vietą: daugelis inovacijų priklauso nuo tipinių technologinių procesų (pavyzdžiui, nuo gamybos, apdirbamosios pramonės, miškininkystės ir robotų technikos) ir medžiagų (cheminių medžiagų ir plieno). Taigi į technologinius procesus ir medžiagas diegiamos inovacijos tarsi katalizatorius veikia ES inovacijas apskritai,

| — | ET platformos sprendžia ir visuomenei aktualius iššūkius. Jų veiklos sritis turi didelės įtakos visuomenei, nes daro poveikį augimui ir pridėtinės vertės turinčių darbo vietų kūrimui. ET platformos reaguoja į opiausias strategines problemas (pavyzdžiui, bioekonomikos, žaliavų ir efektyvaus išteklių naudojimo), |
| --- | --- |

—

ET platformos sprendžia ir visuomenei aktualius iššūkius. Jų veiklos sritis turi didelės įtakos visuomenei, nes daro poveikį augimui ir pridėtinės vertės turinčių darbo vietų kūrimui. ET platformos reaguoja į opiausias strategines problemas (pavyzdžiui, bioekonomikos, žaliavų ir efektyvaus išteklių naudojimo),

| — | kai kurios ET platformos visose ES šalyse turi nacionalines ir regionines technologijų platformas, |
| --- | --- |

—

kai kurios ET platformos visose ES šalyse turi nacionalines ir regionines technologijų platformas,

| — | švietimas laikomas strateginiu platformų elementu, |
| --- | --- |

—

švietimas laikomas strateginiu platformų elementu,

| — | esama iš veikiančių ET platformų kilusių įgyvendinimui skirtų darinių (pavyzdžiui, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, klasteriai ir kt.). |
| --- | --- |

—

esama iš veikiančių ET platformų kilusių įgyvendinimui skirtų darinių (pavyzdžiui, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, klasteriai ir kt.).

5.3   Trūkumai

| — | ET platformos turėtų strategiškai mąstyti, vengti siaurų lobistinių interesų ir neprarasti orientyrų. Gali atsitikti taip, kad ET platformose bus dubliuojama arba pernelyg suskaidoma veikla, |
| --- | --- |

—

ET platformos turėtų strategiškai mąstyti, vengti siaurų lobistinių interesų ir neprarasti orientyrų. Gali atsitikti taip, kad ET platformose bus dubliuojama arba pernelyg suskaidoma veikla,

| — | kai kuriais atvejais ET platformų veikloje dominuoja didieji „žaidėjai“, |
| --- | --- |

—

kai kuriais atvejais ET platformų veikloje dominuoja didieji „žaidėjai“,

| — | nelengva atpažinti ir ET platformoms priskirti nuopelnus dėl galutinių prietaikų ir inovacijų:






  — | apie ET platformas tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose žinoma vis dar nedaug, |
| --- | --- | --- |

—

nelengva atpažinti ir ET platformoms priskirti nuopelnus dėl galutinių prietaikų ir inovacijų:

—

apie ET platformas tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose žinoma vis dar nedaug,

| — | į jų veiklą įsitraukti nelinkusios nevyriausybinės organizacijos, |
| --- | --- |

—

į jų veiklą įsitraukti nelinkusios nevyriausybinės organizacijos,

| — | valstybėse narėse sukurtos „kopijos“, t. y. nacionalinės ir regionų technologijų platformos) paprastai sėkmės nesusilaukė. |
| --- | --- |

—

valstybėse narėse sukurtos „kopijos“, t. y. nacionalinės ir regionų technologijų platformos) paprastai sėkmės nesusilaukė.

| — | reikėtų daugiau pastangų, kad atsirastų daug sektorių apimanti perspektyva ir būtų suderinti suinteresuotųjų subjektų interesai ir jų tarpusavio bendravimas, |
| --- | --- |

—

reikėtų daugiau pastangų, kad atsirastų daug sektorių apimanti perspektyva ir būtų suderinti suinteresuotųjų subjektų interesai ir jų tarpusavio bendravimas,

| — | ET platformos turėtų pagerinti savo komunikacijos politiką ir rezultatų sklaidą. |
| --- | --- |

—

ET platformos turėtų pagerinti savo komunikacijos politiką ir rezultatų sklaidą.

5.4   Galimybės

| — | nuo ET platformų labai priklauso ES „pramonės politikos“ sėkmė. Susijusių nacionalinių ir regionų technologijų platformų struktūra yra tokia pati kaip ir ET platformų, tik jos veikia valstybių narių lygmeniu. Jos padeda geriau koordinuoti platformas ir didina veiksmingumą. Glaudžiau bendradarbiaujant su ET platformomis būtų galima pagerinti ES, nacionalinių ir regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų programų koordinavimą ir geriau jas suderinti, |
| --- | --- |

—

nuo ET platformų labai priklauso ES „pramonės politikos“ sėkmė. Susijusių nacionalinių ir regionų technologijų platformų struktūra yra tokia pati kaip ir ET platformų, tik jos veikia valstybių narių lygmeniu. Jos padeda geriau koordinuoti platformas ir didina veiksmingumą. Glaudžiau bendradarbiaujant su ET platformomis būtų galima pagerinti ES, nacionalinių ir regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų programų koordinavimą ir geriau jas suderinti,

| — | ET platformos įgis daugiau svarumo, jeigu spręsdamos visuomenei rūpimas problemas atsižvelgs į platesnę strategiją ir užsiims ne vien tik moksliniais tyrimais, bet ir inovacijomis, |
| --- | --- |

—

ET platformos įgis daugiau svarumo, jeigu spręsdamos visuomenei rūpimas problemas atsižvelgs į platesnę strategiją ir užsiims ne vien tik moksliniais tyrimais, bet ir inovacijomis,

| — | siekiant paskatinti inovacijas viešajame ir privačiajame sektoriuose, buvo nustatyti tam tikri prioritetai: išteklių ir energijos vartojimo efektyvumas procesų pramonėje (SPIRE), Biopramonės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, Europos vandens, žaliavų ir pažangiųjų miestų inovacijų partnerystės (kartu su Europos strateginiu energetikos technologijų planu (SET) ir EMIRI), |
| --- | --- |

—

siekiant paskatinti inovacijas viešajame ir privačiajame sektoriuose, buvo nustatyti tam tikri prioritetai: išteklių ir energijos vartojimo efektyvumas procesų pramonėje (SPIRE), Biopramonės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, Europos vandens, žaliavų ir pažangiųjų miestų inovacijų partnerystės (kartu su Europos strateginiu energetikos technologijų planu (SET) ir EMIRI),

| — | ET platformos prašo Europos Komisijos aktyviau imtis koordinavimo paramos veiklos, kad būtų bendradarbiaujama vertės grandinėje ir efektyviau vyktų supaprastinimo darbas. ET platformų darbas būtų veiksmingesnis, jeigu būtų gerinamas tarptautinis bendradarbiavimas, būtų pasitelkiamos geriausios pasaulio žinios, jos sukomercinamos ir pritaikomos ES, |
| --- | --- |

—

ET platformos prašo Europos Komisijos aktyviau imtis koordinavimo paramos veiklos, kad būtų bendradarbiaujama vertės grandinėje ir efektyviau vyktų supaprastinimo darbas. ET platformų darbas būtų veiksmingesnis, jeigu būtų gerinamas tarptautinis bendradarbiavimas, būtų pasitelkiamos geriausios pasaulio žinios, jos sukomercinamos ir pritaikomos ES,

| — | ET platformos turėtų apimti paklausos diktuojamas novatoriškas priemones, kurios savo ruožtu papildytų mokslinių tyrimų veiklą ir nuo to paspartėtų jų įsisavinimas rinkoje, |
| --- | --- |

—

ET platformos turėtų apimti paklausos diktuojamas novatoriškas priemones, kurios savo ruožtu papildytų mokslinių tyrimų veiklą ir nuo to paspartėtų jų įsisavinimas rinkoje,

| — | ET platformos galėtų aktyviau informuoti apie tai, kokią didelę įtaką įvairūs pramoninės gamybos procesai daro Europos socialinei apsaugai ir gerovei, |
| --- | --- |

—

ET platformos galėtų aktyviau informuoti apie tai, kokią didelę įtaką įvairūs pramoninės gamybos procesai daro Europos socialinei apsaugai ir gerovei,

| — | ET platformų veikloje turi būti vietos į žmonių poreikius orientuotam švietimui, mokymuisi ir mokymui. |
| --- | --- |

—

ET platformų veikloje turi būti vietos į žmonių poreikius orientuotam švietimui, mokymuisi ir mokymui.

5.5   Grėsmės

| — | ET platformų teigimu, veiklai vykdyti joms trūksta lėšų, |
| --- | --- |

—

ET platformų teigimu, veiklai vykdyti joms trūksta lėšų,

| — | ES pramonės nuosmukis gali turėti padarinių ET platformoms. ES pramonė praranda pasaulinės lyderės pozicijas. Palyginti su kitais pasaulio kraštais, Europos Sąjungoje mažiau rizikuojama ir trūksta verslumo. Tai turi neigiamų pasekmių pramonei, |
| --- | --- |

—

ES pramonės nuosmukis gali turėti padarinių ET platformoms. ES pramonė praranda pasaulinės lyderės pozicijas. Palyginti su kitais pasaulio kraštais, Europos Sąjungoje mažiau rizikuojama ir trūksta verslumo. Tai turi neigiamų pasekmių pramonei,

| — | ET platformų veikla būtų veiksmingesnė, jeigu sklandžiau vyktų ES reguliavimo bazės supaprastinimas (įskaitant dalyvavimą ES projektuose), jeigu būtų kryptingiau siekiama, kad skirtingų institucijų iniciatyvos nebūtų tokios padrikos ir kad tarp jų nebūtų konkurencijos, jeigu būtų geriau koordinuojamos įvairios politikos sritys ir institucijose ateityje šiam klausimui būtų skiriama daugiau dėmesio, |
| --- | --- |

—

ET platformų veikla būtų veiksmingesnė, jeigu sklandžiau vyktų ES reguliavimo bazės supaprastinimas (įskaitant dalyvavimą ES projektuose), jeigu būtų kryptingiau siekiama, kad skirtingų institucijų iniciatyvos nebūtų tokios padrikos ir kad tarp jų nebūtų konkurencijos, jeigu būtų geriau koordinuojamos įvairios politikos sritys ir institucijose ateityje šiam klausimui būtų skiriama daugiau dėmesio,

| — | gamybos procesai ir su gamyba susijusi mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla plačiosios visuomenės (ypač jaunimo) akyse praranda patrauklumą. Taip iš dalies yra todėl, kad gamybinė veikla perkeliama už Europos ribų. |
| --- | --- |

—

gamybos procesai ir su gamyba susijusi mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla plačiosios visuomenės (ypač jaunimo) akyse praranda patrauklumą. Taip iš dalies yra todėl, kad gamybinė veikla perkeliama už Europos ribų.

6.   ET platformų tarpusavio bendradarbiavimas ir jų bendradarbiavimas su Europos Komisija

ET platformos uoliai įgyvendina Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą. Šiuo metu ET platformos prisideda prie programos „Horizontas 2020“ rengimo (teikia informaciją ir pasiūlymus) ir siekia, kad programa atitiktų realius Europos visuomenės (ypač gamybos ir paslaugų sektorių) poreikius.

6.1   „Horizontas 2020“

6.1.1   Programa „Horizontas 2020“ – strategijos „Europa 2020“ pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ įgyvendinanti priemonė. Ja siekiama užtikrinti Europos konkurencingumą pasaulyje. Programa numatyta 2014–2020 m. laikotarpiui. Jos biudžetas – 80 milijardų eurų. Programa – viena iš priemonių skatinti Europoje augimą ir kurti naujas darbo vietas. Programa „Horizontas 2020“

| — | sustiprins ES pozicijas mokslo srityje, |
| --- | --- |

—

sustiprins ES pozicijas mokslo srityje,

| — | sustiprins lyderės pozicijas pramoninių inovacijų srityje. Numatytos didelės investicijos į esmines technologijas, geresnės galimybės pasinaudoti kapitalu ir parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms, |
| --- | --- |

—

sustiprins lyderės pozicijas pramoninių inovacijų srityje. Numatytos didelės investicijos į esmines technologijas, geresnės galimybės pasinaudoti kapitalu ir parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms,

| — | padės spręsti visiems europiečiams rūpimus klimato kaitos, tausaus transporto plėtojimo ir judumo klausimus. |
| --- | --- |

—

padės spręsti visiems europiečiams rūpimus klimato kaitos, tausaus transporto plėtojimo ir judumo klausimus.

6.1.2   Remiantis programa „Horizontas 2020“ bus galima spręsti visuomenei iškilusius iššūkius – ji padės mažinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir rinkos. Į šį į rinkos poreikius orientuotą planą įeina ir partnerystės projektų su privačiu sektoriumi ir valstybėmis narėmis kūrimas.

6.1.3   Programą „Horizontas 2020“ papildys tolesnės priemonės, padėsiančios suplanuoti ir iki 2014 metų sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę. Šiomis priemonėmis bus siekiama panaikinti kliūtis, trukdančias sukurti tikrą bendrąją žinių, mokslinių tyrimų ir inovacijų rinką.

6.2   „Europa 2020“

6.2.1   „Europa 2020“ – tai ES augimo strategija ateinančiam dešimtmečiui. ES turėtų tapti pažangia, tvaria ir integracine ekonomika. Šie trys vienas kitą papildantys prioritetai turėtų padėti Europos Sąjungai ir valstybėms narėms užtikrinti aukštą užimtumo, produktyvumo ir socialinės sanglaudos lygį.

6.2.2   Kalbant konkrečiai, ES nusistatė penkis ambicingus tikslus, apimančius užimtumą, inovacijas, švietimą, socialinę įtrauktį ir klimatą (energetiką). Juos numatoma pasiekti iki 2020 metų. Visos valstybės narės kiekvienoje iš šių sričių patvirtino savo nacionalinius tikslus. Strategija bus vykdoma įgyvendinant konkrečius ES ir nacionalinius veiksmus.

6.3   ET platformų vaidmuo ateityje

6.3.1   Manoma, kad ET platformų vaidmuo ateityje nesumenks. Be to, ET platformos gali padėti įgyvendinti Europos Komisijos priemones. Kai kurios iš jų jau išbandytos septintojoje bendrojoje programoje. Tikimasi, kad Europos Komisija programoje „Horizontas 2020“ panaudos daugiau įgyvendinimo priemonių (net jeigu skaičius bus ribotas), tokių kaip viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektai ir jungtinės technologijų iniciatyvos.

6.3.2   Pramonininkai ir platesnis suinteresuotųjų subjektų ratas yra tvirtai pasiryžę remti pirmiau minėtų priemonių įgyvendinimą. Iš viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektų reikėtų paminėti šiuos: Išteklių ir energijos vartojimo efektyvumas gamybos procese (SPIRE), Energetinių medžiagų pramoninių mokslinių tyrimų iniciatyva (EMIRI) ir Moksliniai tyrimai būsimiems infrastruktūros tinklams Europoje (reFINE).

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  EESRK nuomonė „Pramonės permainos: dabartinė padėtis ir perspektyvos. Bendras požiūris“, OL C 010, 2004 1 14, p. 105–113.

1

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/17

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos gynybos pramonės būtinumo: pramonės, inovacijų ir socialiniai aspektai (nuomonė savo iniciatyva)

2012/C 299/04

Pranešėjas Joost VAN IERSEL

Bendrapranešėjė Monika HRUŠECKÁ

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. sausio 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva nuomonę dėl

Europos gynybos pramonės būtinumo: pramonės, inovacijų ir socialiniai aspektai.

Pramonės permainų konsultacinė komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. birželio 11 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 132 nariams balsavus už, 1 - prieš ir 9 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Pasaulyje sparčiai vyksta geopolitinės permainos. Vakarų pasaulis gali prarasti savo dominuojančią poziciją tiek ekonominiu, tiek politiniu požiūriu. Nors gynybai skirtas biudžetas Europos Sąjungoje mažinamas, Kinija, Indija, Brazilija, Rusija ir kitos šalys gynybai išleidžia vis daugiau. Todėl EESRK ragina Tarybą ir Komisiją įvertinti visus ES pozicijai ir vaidmeniui pasaulyje lemiamos įtakos turinčius aspektus, kad būtų ryžtingai atnaujinta Europos užsienio, saugumo ir gynybos politika. |
| --- | --- |

1.1

Pasaulyje sparčiai vyksta geopolitinės permainos. Vakarų pasaulis gali prarasti savo dominuojančią poziciją tiek ekonominiu, tiek politiniu požiūriu. Nors gynybai skirtas biudžetas Europos Sąjungoje mažinamas, Kinija, Indija, Brazilija, Rusija ir kitos šalys gynybai išleidžia vis daugiau. Todėl EESRK ragina Tarybą ir Komisiją įvertinti visus ES pozicijai ir vaidmeniui pasaulyje lemiamos įtakos turinčius aspektus, kad būtų ryžtingai atnaujinta Europos užsienio, saugumo ir gynybos politika.

| 1.2 | Gynybos politika formuojama atsižvelgiant į šalių strateginius interesus, numanomą grėsmę ir politinius tikslus, kurie Europoje dažniausiai apibrėžiami nacionaliniu lygmeniu. Dėl pasenusių metodų akivaizdžiai vis didėja susiskaldymas, spragos, perteklinis pajėgumas ir Europos gynybos pajėgumų sąveikumo stoka. Argumentų, kad reikėtų tobulinti šią politiką, yra nepaprastai daug. Tai – politinės valios klausimas. Ši nuostata buvo įtikinamai ginama dar 1986 m. (1)! Dabar šis klausimas dar aktualesnis politiniu, ekonominiu ir gynybos požiūriu. EESRK ragina Tarybą rimtai dirbti ES gynybos skydo srityje. |
| --- | --- |

1.2

Gynybos politika formuojama atsižvelgiant į šalių strateginius interesus, numanomą grėsmę ir politinius tikslus, kurie Europoje dažniausiai apibrėžiami nacionaliniu lygmeniu. Dėl pasenusių metodų akivaizdžiai vis didėja susiskaldymas, spragos, perteklinis pajėgumas ir Europos gynybos pajėgumų sąveikumo stoka. Argumentų, kad reikėtų tobulinti šią politiką, yra nepaprastai daug. Tai – politinės valios klausimas. Ši nuostata buvo įtikinamai ginama dar 1986 m. (1)! Dabar šis klausimas dar aktualesnis politiniu, ekonominiu ir gynybos požiūriu. EESRK ragina Tarybą rimtai dirbti ES gynybos skydo srityje.

| 1.3 | Saugumo ir gynybos politika turėtų padidinti ES ir valstybių narių pasitikėjimą savimi. Ji turėtų įkvėpti plačiosios visuomenės, tinkamai aprūpintų kareivių, verslo atstovų ir šio sektoriaus darbo jėgos pasitikėjimą. ES piliečiai turi teisę būti tinkamai apsaugoti. Vis labiau reikalinga tinkama greitai nepasenstanti Europos ginkluotė. Šiuo tikslu valstybių narių pavieniui vykdomos praktikos visiškai nepakanka, be to, tai – mokesčių mokėtojų pinigų švaistymas. |
| --- | --- |

1.3

Saugumo ir gynybos politika turėtų padidinti ES ir valstybių narių pasitikėjimą savimi. Ji turėtų įkvėpti plačiosios visuomenės, tinkamai aprūpintų kareivių, verslo atstovų ir šio sektoriaus darbo jėgos pasitikėjimą. ES piliečiai turi teisę būti tinkamai apsaugoti. Vis labiau reikalinga tinkama greitai nepasenstanti Europos ginkluotė. Šiuo tikslu valstybių narių pavieniui vykdomos praktikos visiškai nepakanka, be to, tai – mokesčių mokėtojų pinigų švaistymas.

| 1.4 | EESRK pabrėžia, kad, atsižvelgiant į JAV ir kitų (besiformuojančios rinkos ekonomikos) šalių politiką ir dabartinę praktiką bei į išskirtinę vyriausybės atsakomybę apsaugoti gyventojus ir užtikrinti saugumą, reikia nustatyti Europos strateginius interesus vadovaujantis bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP) (2). Galiausiai užsienio reikalų ir saugumo, gynybos ir pramonės pajėgumų trikampis yra nedalomas ir užtikrina Europos poziciją pasaulyje, jos ekonominius ir politinius interesus bei vertybes (žmogaus teises, demokratiją). Europos išorės veiksmų taryba (EIVT) turėtų dalyvauti tiesiogiai. |
| --- | --- |

1.4

EESRK pabrėžia, kad, atsižvelgiant į JAV ir kitų (besiformuojančios rinkos ekonomikos) šalių politiką ir dabartinę praktiką bei į išskirtinę vyriausybės atsakomybę apsaugoti gyventojus ir užtikrinti saugumą, reikia nustatyti Europos strateginius interesus vadovaujantis bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP) (2). Galiausiai užsienio reikalų ir saugumo, gynybos ir pramonės pajėgumų trikampis yra nedalomas ir užtikrina Europos poziciją pasaulyje, jos ekonominius ir politinius interesus bei vertybes (žmogaus teises, demokratiją). Europos išorės veiksmų taryba (EIVT) turėtų dalyvauti tiesiogiai.

| 1.5 | EESRK pabrėžia, kad jei Europa nori išsaugoti tvirtą saugumo ir gynybos pramonę kuriant efektyvumo ir išlaidų veiksmingumo kritinę masę, būtina radikaliai keisti požiūrį ir politiką. Naujas požiūris ir politika turi užtikrinti stabilią ir nuspėjamą ateitį ginkluotosioms pajėgoms, atitinkančioms Europos ekonominę ir technologinę įtaką. Kadangi yra didelių valstybių narių skirtumų, šioje srityje pradinė atsakomybė tenka pagrindinėms valstybėms narėms gamintojoms. |
| --- | --- |

1.5

EESRK pabrėžia, kad jei Europa nori išsaugoti tvirtą saugumo ir gynybos pramonę kuriant efektyvumo ir išlaidų veiksmingumo kritinę masę, būtina radikaliai keisti požiūrį ir politiką. Naujas požiūris ir politika turi užtikrinti stabilią ir nuspėjamą ateitį ginkluotosioms pajėgoms, atitinkančioms Europos ekonominę ir technologinę įtaką. Kadangi yra didelių valstybių narių skirtumų, šioje srityje pradinė atsakomybė tenka pagrindinėms valstybėms narėms gamintojoms.

| 1.6 | EESRK nuomone, yra tvirtų argumentų sustiprinti Europos planavimą ir koordinavimą:






  — | šis sektorius yra sudėtingas ir reikalauja daug žinių; jam būtinas ilgalaikis planavimas; |
| --- | --- | --- |

1.6

EESRK nuomone, yra tvirtų argumentų sustiprinti Europos planavimą ir koordinavimą:

—

šis sektorius yra sudėtingas ir reikalauja daug žinių; jam būtinas ilgalaikis planavimas;

| — | nepaisant privatizavimo, vyriausybės, kaip klientas, reguliuotojas ir eksporto licencijų teikėjas turi didelių interesų gynybos pramonėje; |
| --- | --- |

—

nepaisant privatizavimo, vyriausybės, kaip klientas, reguliuotojas ir eksporto licencijų teikėjas turi didelių interesų gynybos pramonėje;

| — | dėl esamos struktūros trūkumų ir (didelių) biudžeto suvaržymų reikalinga metodiška pertvarka, o ne nuolatinis pavienių dalių koregavimas, mažinantis vidaus ir išorės pasitikėjimą; |
| --- | --- |

—

dėl esamos struktūros trūkumų ir (didelių) biudžeto suvaržymų reikalinga metodiška pertvarka, o ne nuolatinis pavienių dalių koregavimas, mažinantis vidaus ir išorės pasitikėjimą;

| — | reikėtų užtikrinti veiksmingą pagrindinių šalių gamintojų ir mažiau arba visai negaminančių šalių veiklos koordinavimą, kad būtų propaguojamas ginkluotės pirkimas Europoje, naudojamasi visomis turimomis žiniomis ir žemyne veikiančiomis didelėmis bendrovėmis bei MVĮ; |
| --- | --- |

—

reikėtų užtikrinti veiksmingą pagrindinių šalių gamintojų ir mažiau arba visai negaminančių šalių veiklos koordinavimą, kad būtų propaguojamas ginkluotės pirkimas Europoje, naudojamasi visomis turimomis žiniomis ir žemyne veikiančiomis didelėmis bendrovėmis bei MVĮ;

| — | galiausiai Europos pramonės sėkmė pasaulyje priklausys nuo stabilios vidaus rinkos Europoje kūrimo. |
| --- | --- |

—

galiausiai Europos pramonės sėkmė pasaulyje priklausys nuo stabilios vidaus rinkos Europoje kūrimo.

| 1.7 | EESRK nuomone, reikalingi ne tik Europos gynybos agentūros veiksmai ir 2007 m. gynybos dokumentų rinkinio (3) įgyvendinimas, bet ir būtina suformuoti tinkamą Europos pramonės politiką, skirtą gynybos sektoriui, kuriam vyriausybės kelia specifinius reikalavimus ir skiria finansavimą. Pagal strategiją „Europa 2020“ ši pramonės politika turi būti pagrįsta bendra nacionaline ir ES kompetencija (Europos gynybos agentūra ir Komisija – visavertės partnerės) ir konsultacijomis su gynybos pramonės atstovais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant socialinius partnerius, bei gerai organizuoto socialinio dialogo būtinumą. |
| --- | --- |

1.7

EESRK nuomone, reikalingi ne tik Europos gynybos agentūros veiksmai ir 2007 m. gynybos dokumentų rinkinio (3) įgyvendinimas, bet ir būtina suformuoti tinkamą Europos pramonės politiką, skirtą gynybos sektoriui, kuriam vyriausybės kelia specifinius reikalavimus ir skiria finansavimą. Pagal strategiją „Europa 2020“ ši pramonės politika turi būti pagrįsta bendra nacionaline ir ES kompetencija (Europos gynybos agentūra ir Komisija – visavertės partnerės) ir konsultacijomis su gynybos pramonės atstovais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant socialinius partnerius, bei gerai organizuoto socialinio dialogo būtinumą.

| 1.8 | ES politika ir finansavimas turėtų susieti ES lygmenį ir nacionalines investicijas, kad būtų sumažintas susiskaldymas ir valstybės išlaidų dubliavimas, pagerinta kokybė ir sąveikumas. |
| --- | --- |

1.8

ES politika ir finansavimas turėtų susieti ES lygmenį ir nacionalines investicijas, kad būtų sumažintas susiskaldymas ir valstybės išlaidų dubliavimas, pagerinta kokybė ir sąveikumas.

| 1.9 | Naujos kartos ginkluotės, kurios taip trūksta, kūrimui itin svarbūs naujausi MTTV. Tokio pobūdžio MTTV negali būti tik pramonės reikalas. Pagrindinė atsakomybė tenka vyriausybėms. Galiausiai šiai pramonei skaudžiai atsiliepia ir esamo biudžeto apkarpymai. Taryba ir suinteresuotieji subjektai turėtų skubiai parengti ir kuo greičiau pradėti įgyvendinti mokslinių tyrimų programas, kurios padėtų Europos pramonei spręsti nepageidaujamos priklausomybės nuo trečiųjų šalių problemą. Būtina „dvejopo naudojimo“ technologija. ES MTTV programa turėtų padėti kurti šias technologijas. Ji turėtų užtikrinti veiksmingą tarpvalstybinį bendradarbiavimą MTTV srityje. |
| --- | --- |

1.9

Naujos kartos ginkluotės, kurios taip trūksta, kūrimui itin svarbūs naujausi MTTV. Tokio pobūdžio MTTV negali būti tik pramonės reikalas. Pagrindinė atsakomybė tenka vyriausybėms. Galiausiai šiai pramonei skaudžiai atsiliepia ir esamo biudžeto apkarpymai. Taryba ir suinteresuotieji subjektai turėtų skubiai parengti ir kuo greičiau pradėti įgyvendinti mokslinių tyrimų programas, kurios padėtų Europos pramonei spręsti nepageidaujamos priklausomybės nuo trečiųjų šalių problemą. Būtina „dvejopo naudojimo“ technologija. ES MTTV programa turėtų padėti kurti šias technologijas. Ji turėtų užtikrinti veiksmingą tarpvalstybinį bendradarbiavimą MTTV srityje.

| 1.10 | Reikia kuo geriau planuoti tolesnį Europos gynybos technologinės ir pramoninės bazės stiprinimą. Šiuo tikslu reikalingos pakankamos ES lygmen priemonės (4). |
| --- | --- |

1.10

Reikia kuo geriau planuoti tolesnį Europos gynybos technologinės ir pramoninės bazės stiprinimą. Šiuo tikslu reikalingos pakankamos ES lygmen priemonės (4).

| 1.11 | Reikia geriau koordinuoti Komisijos, Europos gynybos agentūros ir kitų atitinkamų ES suinteresuotųjų subjektų veiklą. Pirmininkas José Manuel Barroso (5), pirmininko pavaduotojas Antonio Tajani ir Komisijos narys Michel Barnier pačiu laiku atnaujino savo įsipareigojimą ir pačiu laiku įsteigta Gynybos darbo grupė. EESRK taip pat palankiai vertina praėjusį gruodį parengtą į ateitį orientuotą EP rezoliuciją dėl Europos gynybos ir platų nagrinėtinų klausimų spektrą (6). |
| --- | --- |

1.11

Reikia geriau koordinuoti Komisijos, Europos gynybos agentūros ir kitų atitinkamų ES suinteresuotųjų subjektų veiklą. Pirmininkas José Manuel Barroso (5), pirmininko pavaduotojas Antonio Tajani ir Komisijos narys Michel Barnier pačiu laiku atnaujino savo įsipareigojimą ir pačiu laiku įsteigta Gynybos darbo grupė. EESRK taip pat palankiai vertina praėjusį gruodį parengtą į ateitį orientuotą EP rezoliuciją dėl Europos gynybos ir platų nagrinėtinų klausimų spektrą (6).

| 1.12 | Atsižvelgdamas į tuos tikslus ir siekdamas sustiprinti iniciatyvą sudaryti EK gynybos darbo grupę, EESRK ragina Komisiją šiuos klausimus kelti viešai. Komisija taip pat turėtų apsvarstyti galimybę imtis reikiamų priemonių atsižvelgdama į rezultatus, kuriuos lemia valstybių narių pramonės ir technologijų pajėgumų skirtumai ir apskritai investicijų į mokslinius tyrimus ir gynybos sektorių lygio skirtumai. |
| --- | --- |

1.12

Atsižvelgdamas į tuos tikslus ir siekdamas sustiprinti iniciatyvą sudaryti EK gynybos darbo grupę, EESRK ragina Komisiją šiuos klausimus kelti viešai. Komisija taip pat turėtų apsvarstyti galimybę imtis reikiamų priemonių atsižvelgdama į rezultatus, kuriuos lemia valstybių narių pramonės ir technologijų pajėgumų skirtumai ir apskritai investicijų į mokslinius tyrimus ir gynybos sektorių lygio skirtumai.

2.   Įžanga

| 2.1 | Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnyje teigiama, kad bendra saugumo ir gynybos politika yra sudėtinė bendros užsienio ir saugumo politikos dalis. 42 straipsnio 3 dalyje taip pat teigiama, kad valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šią politiką, suteikia Sąjungai savo civilinius ir karinius pajėgumus. Nuo 2005 m. Europos gynybos agentūra dirbo, kad sustiprintų gynybos sektoriaus pramoninę ir technologinę bazę ir užtikrintų geresnį kareivių apginklavimą. Tačiau pasiekta pažanga yra labai nedidelė. |
| --- | --- |

2.1

Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnyje teigiama, kad bendra saugumo ir gynybos politika yra sudėtinė bendros užsienio ir saugumo politikos dalis. 42 straipsnio 3 dalyje taip pat teigiama, kad valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šią politiką, suteikia Sąjungai savo civilinius ir karinius pajėgumus. Nuo 2005 m. Europos gynybos agentūra dirbo, kad sustiprintų gynybos sektoriaus pramoninę ir technologinę bazę ir užtikrintų geresnį kareivių apginklavimą. Tačiau pasiekta pažanga yra labai nedidelė.

| 2.2 | Šiuo metu vieni svarbiausių prioritetų yra baigti kurti vidaus rinką ir veiksmingai koordinuoti finansavimą. Strategijoje „Europa 2020“ abu šie tikslai tvirtai remiami. Toks žingsnis į priekį taip pat turėtų įkvėpti siekti pažangos Europos gynybos srityje. |
| --- | --- |

2.2

Šiuo metu vieni svarbiausių prioritetų yra baigti kurti vidaus rinką ir veiksmingai koordinuoti finansavimą. Strategijoje „Europa 2020“ abu šie tikslai tvirtai remiami. Toks žingsnis į priekį taip pat turėtų įkvėpti siekti pažangos Europos gynybos srityje.

| 2.3 | Tačiau gynybos sektoriuje panašios permainos nevyksta. 1998 m. Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės kariniu paktu buvo siekiama pradėti taikyti naują požiūrį ir viską pradėti iš naujo. Ta pačia glaudesnio bendradarbiavimo dvasia 2003 m. įsteigta Europos aeronautikos gynybos ir kosmoso kompanija (EADS). Tačiau vėliau nevyko tolesnis konsolidavimo procesas. Svarbu, kad ketinimų protokolo šalys (didžiausių gamybos pajėgumų šalių grupė t. y. Prancūzija, Vokietija, Jungtinė Karalystė, Italija, Ispanija ir Švedija) priešingai ankstesniems ketinimams dar nepateikė jokio perspektyvaus pasiūlymo dėl racionalizavimo arba konsolidavimo. |
| --- | --- |

2.3

Tačiau gynybos sektoriuje panašios permainos nevyksta. 1998 m. Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės kariniu paktu buvo siekiama pradėti taikyti naują požiūrį ir viską pradėti iš naujo. Ta pačia glaudesnio bendradarbiavimo dvasia 2003 m. įsteigta Europos aeronautikos gynybos ir kosmoso kompanija (EADS). Tačiau vėliau nevyko tolesnis konsolidavimo procesas. Svarbu, kad ketinimų protokolo šalys (didžiausių gamybos pajėgumų šalių grupė t. y. Prancūzija, Vokietija, Jungtinė Karalystė, Italija, Ispanija ir Švedija) priešingai ankstesniems ketinimams dar nepateikė jokio perspektyvaus pasiūlymo dėl racionalizavimo arba konsolidavimo.

| 2.4 | Dėl stagnacijos taikomi nacionaliniai metodai ir daugiausiai dėmesio skiriama nacionalinei gamybai. Vyksta tam tikra renacionalizacija. Visos Europoje įsikūrusios pramonės įmonės didžiausią dėmesį skiria eksporto rinkoms. Nei vyriausybės, nei pramonės partneriai neturi bendros strateginės koncepcijos. |
| --- | --- |

2.4

Dėl stagnacijos taikomi nacionaliniai metodai ir daugiausiai dėmesio skiriama nacionalinei gamybai. Vyksta tam tikra renacionalizacija. Visos Europoje įsikūrusios pramonės įmonės didžiausią dėmesį skiria eksporto rinkoms. Nei vyriausybės, nei pramonės partneriai neturi bendros strateginės koncepcijos.

| 2.5 | Tuo tarpu potencialioms rinkoms vis didesnį poveikį darys nauji iššūkiai. Didelis iššūkis yra ginkluotės kūrimas besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse. Brazilija, Rusija, Indija ir Kinija (BRIC) ir keletas mažesnių šalių jau eina šiuo keliu. Numatoma, kad Kinijos gynybai skirtas biudžetas nuo dabartinių 120 mlrd. eurų iki 2015 m. išaugs iki 250 mlrd. eurų. Rusija pranešė, kad iki 2015 m. gerokai padidins gynybai skirtą biudžetą. JAV išlaidos gynybai yra daugiau nei dvigubai didesnės už visą Europos biudžetą: 450 mlrd. eurų palyginti su 204 mlrd. eurų biudžetu 2007 m. Tuo tarpu Europos biudžetas vis mažėja. Bendras Europos MTTV biudžetas sudaro daugių daugiausiai 20 proc. Amerikos gynybos biudžeto. 50 proc. Europos gynybos biudžeto atitenka darbo jėgai palyginti su 25 proc. JAV. Europa turi daugiau ginkluotųjų pajėgų, tačiau jų ginkluotė daug prastesnė. Pasaulinės sąlygos niekada nebus tokios, kokios buvo. Laikas ne mūsų pusėje. |
| --- | --- |

2.5

Tuo tarpu potencialioms rinkoms vis didesnį poveikį darys nauji iššūkiai. Didelis iššūkis yra ginkluotės kūrimas besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse. Brazilija, Rusija, Indija ir Kinija (BRIC) ir keletas mažesnių šalių jau eina šiuo keliu. Numatoma, kad Kinijos gynybai skirtas biudžetas nuo dabartinių 120 mlrd. eurų iki 2015 m. išaugs iki 250 mlrd. eurų. Rusija pranešė, kad iki 2015 m. gerokai padidins gynybai skirtą biudžetą. JAV išlaidos gynybai yra daugiau nei dvigubai didesnės už visą Europos biudžetą: 450 mlrd. eurų palyginti su 204 mlrd. eurų biudžetu 2007 m. Tuo tarpu Europos biudžetas vis mažėja. Bendras Europos MTTV biudžetas sudaro daugių daugiausiai 20 proc. Amerikos gynybos biudžeto. 50 proc. Europos gynybos biudžeto atitenka darbo jėgai palyginti su 25 proc. JAV. Europa turi daugiau ginkluotųjų pajėgų, tačiau jų ginkluotė daug prastesnė. Pasaulinės sąlygos niekada nebus tokios, kokios buvo. Laikas ne mūsų pusėje.

| 2.6 | Per pastaruosius dešimtmečius daugelyje tyrimų raginta prisitaikyti gynybos pramonę prie pasaulinės rinkos. Visuose atkreiptas dėmesys į vis dar esamus trūkumus, nes gynybos rinkos yra labai netobulos ir dauguma šalių remia savo pačių pramonę. Pastangomis tobulinti rinkas, pavyzdžiui, 2007 m. ES gynybos dokumentų paketu, siekiama pašalinti kai kuriuos rinkos trūkumus ir spręsti skirtingos nacionalinės praktikos problemą. |
| --- | --- |

2.6

Per pastaruosius dešimtmečius daugelyje tyrimų raginta prisitaikyti gynybos pramonę prie pasaulinės rinkos. Visuose atkreiptas dėmesys į vis dar esamus trūkumus, nes gynybos rinkos yra labai netobulos ir dauguma šalių remia savo pačių pramonę. Pastangomis tobulinti rinkas, pavyzdžiui, 2007 m. ES gynybos dokumentų paketu, siekiama pašalinti kai kuriuos rinkos trūkumus ir spręsti skirtingos nacionalinės praktikos problemą.

| 2.7 | Spręstini klausimai yra sudėtingi iš dalies dėl labai ilgo laikotarpio nuo produktų sukūrimo iki jų panaudojimo. Todėl EESRK mano, kad tinkamesnis būdas nagrinėti šios srities klausimus būtų juos vertinti ne vien iš gynybos, iš technologijų, ekonominės ir socialinės, o. |
| --- | --- |

2.7

Spręstini klausimai yra sudėtingi iš dalies dėl labai ilgo laikotarpio nuo produktų sukūrimo iki jų panaudojimo. Todėl EESRK mano, kad tinkamesnis būdas nagrinėti šios srities klausimus būtų juos vertinti ne vien iš gynybos, iš technologijų, ekonominės ir socialinės, o.

| 2.8 | Svarbus aspektas yra strateginių sąvokų skirtumai šalyse, pasižyminčiose ginkluotės pramone, visų pirma tai pasakytina apie „pagrindinio nacionalinio saugumo intereso“ apibrėžtį, ir skirtingų nacionalinių saugumo ir eksporto rinkų santykis. Kai kurios mažesnės šalys turi pakankamai gerai išvystytą pramonę, o kitos beveik neturi gamybos vietų. Savaime aišku, kad visų šalių požiūriai skiriasi priklausomai nuo jų poreikių ir galimybių. Rezultatas – susiskaldymas ir nenuosekli gynybos pramonės vizija. Įvairios operacijos, pavyzdžiui, Libijoje, akivaizdžiai rodo esamų ginklų sistemų spragas. Reikėtų aiškiai pripažinti ir įvertinti padarinius. |
| --- | --- |

2.8

Svarbus aspektas yra strateginių sąvokų skirtumai šalyse, pasižyminčiose ginkluotės pramone, visų pirma tai pasakytina apie „pagrindinio nacionalinio saugumo intereso“ apibrėžtį, ir skirtingų nacionalinių saugumo ir eksporto rinkų santykis. Kai kurios mažesnės šalys turi pakankamai gerai išvystytą pramonę, o kitos beveik neturi gamybos vietų. Savaime aišku, kad visų šalių požiūriai skiriasi priklausomai nuo jų poreikių ir galimybių. Rezultatas – susiskaldymas ir nenuosekli gynybos pramonės vizija. Įvairios operacijos, pavyzdžiui, Libijoje, akivaizdžiai rodo esamų ginklų sistemų spragas. Reikėtų aiškiai pripažinti ir įvertinti padarinius.

| 2.9 | Šie pokyčiai yra susiję tiek su investicijomis, tiek su užimtumu. Gynybos sektorius yra aukštųjų technologijų sektorius, kuriame tiesiogiai dirba 600 000 kvalifikuotų darbuotojų, o netiesiogiai – dar du milijonai. Susirūpinimą kelia spaudimas dar labiau mažinti biudžetą. Neretai gamybos vietoms būdinga didelė regioninė koncentracija. Jos galėtų tapti kompetencijos centrais, tačiau, deja, dėl finansavimo mažinimo, joms kyla grėsmė. Šioms vietoms daromas neigiamas poveikis, jei reorganizacija ir mažinimas vykdomi neplanuotai ir nestruktūruotai. |
| --- | --- |

2.9

Šie pokyčiai yra susiję tiek su investicijomis, tiek su užimtumu. Gynybos sektorius yra aukštųjų technologijų sektorius, kuriame tiesiogiai dirba 600 000 kvalifikuotų darbuotojų, o netiesiogiai – dar du milijonai. Susirūpinimą kelia spaudimas dar labiau mažinti biudžetą. Neretai gamybos vietoms būdinga didelė regioninė koncentracija. Jos galėtų tapti kompetencijos centrais, tačiau, deja, dėl finansavimo mažinimo, joms kyla grėsmė. Šioms vietoms daromas neigiamas poveikis, jei reorganizacija ir mažinimas vykdomi neplanuotai ir nestruktūruotai.

| 2.10 | Esamas užimtumas, savaime suprantama, taip pat yra atskiroms vyriausybėms didelį susirūpinimą keliantis klausimas. Tai savo ruožtu gali trukdyti kurti bendrą viziją, kuri reikalinga norint tinkamai šalinti nuosmukį patiriančios gynybos pramonės socialinius padarinius, įskaitant praktinės patirties praradimą ir jo poveikį žmogiškajam kapitalui. Bendra vizija, priešingai, paskatintų nuosekliai kurti darbo vietas ir padėtų išvengti pavojaus, kad mokslininkai ir aukštos kvalifikacijos techniniai ir mokslo darbuotojai išvyks į trečiąsias šalis, Tai prieštarautų strategijoje „Europa 2020“ užsibrėžtiems ES tikslams. |
| --- | --- |

2.10

Esamas užimtumas, savaime suprantama, taip pat yra atskiroms vyriausybėms didelį susirūpinimą keliantis klausimas. Tai savo ruožtu gali trukdyti kurti bendrą viziją, kuri reikalinga norint tinkamai šalinti nuosmukį patiriančios gynybos pramonės socialinius padarinius, įskaitant praktinės patirties praradimą ir jo poveikį žmogiškajam kapitalui. Bendra vizija, priešingai, paskatintų nuosekliai kurti darbo vietas ir padėtų išvengti pavojaus, kad mokslininkai ir aukštos kvalifikacijos techniniai ir mokslo darbuotojai išvyks į trečiąsias šalis, Tai prieštarautų strategijoje „Europa 2020“ užsibrėžtiems ES tikslams.

| 2.11 | ES metodai ir tarpvyriausybinė struktūra gali ir turėtų būti orientuoti į tą pačią perspektyvą. Kol vyraus nacionalinis suverenitetas, bet kokia bendra struktūra duos tik menkus rezultatus ir bus padaryta nedidelė pažanga sprendžiant perteklinio pajėgumo, dubliavimosi ir susiskaidymo problemas. Pastebima akivaizdi prieštara tarp nacionalinio suvereniteto koncepcijos ir finansinių, technologinių, ekonominių bei socialinių poreikių. |
| --- | --- |

2.11

ES metodai ir tarpvyriausybinė struktūra gali ir turėtų būti orientuoti į tą pačią perspektyvą. Kol vyraus nacionalinis suverenitetas, bet kokia bendra struktūra duos tik menkus rezultatus ir bus padaryta nedidelė pažanga sprendžiant perteklinio pajėgumo, dubliavimosi ir susiskaidymo problemas. Pastebima akivaizdi prieštara tarp nacionalinio suvereniteto koncepcijos ir finansinių, technologinių, ekonominių bei socialinių poreikių.

| 2.12 | Taigi nerimą kelia tai, kad pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais, t. y. Europos tarpusavio priklausomybės kūrimo, tikslas nebuvo įtrauktas į bendrą strategiją. Nepaisant plačiai paplitusios informacijos apie pasikeitusias tarptautines aplinkybes, aišku, kad išorės spaudimas dar nėra pakankamai stiprus, kad paskatintų bendrus metodus ir sprendimus. Pakankamai stebėtina tai, kad Europos šalys gynybos viešųjų pirkimų srityje vis dar nori likti priklausomos nuo JAV užuot vykdžiusios pirkimus Europoje. |
| --- | --- |

2.12

Taigi nerimą kelia tai, kad pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais, t. y. Europos tarpusavio priklausomybės kūrimo, tikslas nebuvo įtrauktas į bendrą strategiją. Nepaisant plačiai paplitusios informacijos apie pasikeitusias tarptautines aplinkybes, aišku, kad išorės spaudimas dar nėra pakankamai stiprus, kad paskatintų bendrus metodus ir sprendimus. Pakankamai stebėtina tai, kad Europos šalys gynybos viešųjų pirkimų srityje vis dar nori likti priklausomos nuo JAV užuot vykdžiusios pirkimus Europoje.

| 2.13 | Jei Europa nori išlaikyti tvirtą saugumo ir gynybos pramonę, galinčią plėtoti ir kurti pažangias sistemas ir taip užtikrinti savo pačios saugumą, reikalingi radikalūs mąstysenos ir politikos pokyčiai. Delsimas paspartintų pajėgumų sumažėjimą iki tokio lygio, kuris neleistų ES svarbiausiose srityse susigrąžinti pirmaujančios pozicijos. Tai būtų dar sunkiau dėl to, kad išlaidų MTTV sumažinimas turės tiesioginės įtakos mokslininkų ir kvalifikuotų darbuotojų kartai. Jei Europa patirs nesėkmę, pramonė gali išnykti, bus prarastos darbo vietos, praktinė patirtis išgaruos ir Europa taps priklausoma nuo kitų malonės. Būtina nedelsiant imtis veiksmų tiems, kuriems rūpi Europa ir Europos saugumas. |
| --- | --- |

2.13

Jei Europa nori išlaikyti tvirtą saugumo ir gynybos pramonę, galinčią plėtoti ir kurti pažangias sistemas ir taip užtikrinti savo pačios saugumą, reikalingi radikalūs mąstysenos ir politikos pokyčiai. Delsimas paspartintų pajėgumų sumažėjimą iki tokio lygio, kuris neleistų ES svarbiausiose srityse susigrąžinti pirmaujančios pozicijos. Tai būtų dar sunkiau dėl to, kad išlaidų MTTV sumažinimas turės tiesioginės įtakos mokslininkų ir kvalifikuotų darbuotojų kartai. Jei Europa patirs nesėkmę, pramonė gali išnykti, bus prarastos darbo vietos, praktinė patirtis išgaruos ir Europa taps priklausoma nuo kitų malonės. Būtina nedelsiant imtis veiksmų tiems, kuriems rūpi Europa ir Europos saugumas.

3.   Politinės aplinkybės

| 3.1 | Europos Sąjungos sutartyje teisingai pabrėžiamas neatsiejamas užsienio, saugumo ir gynybos politikos ryšys. Veiksminga užsienio politika turi būti grindžiama įtikinamais gynybos pajėgumais. Tinkami gynybos pajėgumai savo ruožtu turi būti planuojami ir vystomi atsižvelgiant į juntamą grėsmę ir suderintus tikslus itin sudėtingomis ir nestabiliomis tarptautinėmis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

3.1

Europos Sąjungos sutartyje teisingai pabrėžiamas neatsiejamas užsienio, saugumo ir gynybos politikos ryšys. Veiksminga užsienio politika turi būti grindžiama įtikinamais gynybos pajėgumais. Tinkami gynybos pajėgumai savo ruožtu turi būti planuojami ir vystomi atsižvelgiant į juntamą grėsmę ir suderintus tikslus itin sudėtingomis ir nestabiliomis tarptautinėmis aplinkybėmis.

| 3.2 | Pagrindinis veiksnys yra ES pozicija ir vaidmuo rytdienos pasaulyje atsižvelgiant į sparčiai kintančias geopolitines realijas, kai atsiranda vis daugiau pasaulio lygmens veikėjų. Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad pats laikas Europoje imtis suderintų veiksmų. Ankstesnė ir visai nesena patirtis rodo, kad toliau taikant tradicinius metodus kyla pavojus, kad Europa ir valstybės narės atsidurs nuošalyje. |
| --- | --- |

3.2

Pagrindinis veiksnys yra ES pozicija ir vaidmuo rytdienos pasaulyje atsižvelgiant į sparčiai kintančias geopolitines realijas, kai atsiranda vis daugiau pasaulio lygmens veikėjų. Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad pats laikas Europoje imtis suderintų veiksmų. Ankstesnė ir visai nesena patirtis rodo, kad toliau taikant tradicinius metodus kyla pavojus, kad Europa ir valstybės narės atsidurs nuošalyje.

| 3.3 | EESRK ragina užtikrinti stabilią ir nuspėjamą ateitį Europos ginkluotosioms pajėgoms, atitinkančioms dabartinę Europos ekonominę ir technologinę svarbą. Kadangi nuo sistemų suprojektavimo iki jų realizavimo praeina ilgas laikotarpis, dar svarbiau priimti sprendimus jau šiais metais. |
| --- | --- |

3.3

EESRK ragina užtikrinti stabilią ir nuspėjamą ateitį Europos ginkluotosioms pajėgoms, atitinkančioms dabartinę Europos ekonominę ir technologinę svarbą. Kadangi nuo sistemų suprojektavimo iki jų realizavimo praeina ilgas laikotarpis, dar svarbiau priimti sprendimus jau šiais metais.

| 3.4 | Socialiniu ir politiniu požiūriu EESRK pabrėžia keturis svarbius aspektus, susijusius su būtinybe užtikrinti veiksmingus Europos gynybos pajėgumus:






  — | gyventojų apsauga, |
| --- | --- | --- |

3.4

Socialiniu ir politiniu požiūriu EESRK pabrėžia keturis svarbius aspektus, susijusius su būtinybe užtikrinti veiksmingus Europos gynybos pajėgumus:

—

gyventojų apsauga,

| — | tinkamai apginkluotų karių poreikis, |
| --- | --- |

—

tinkamai apginkluotų karių poreikis,

| — | stabilios ir nuspėjamos darbo vietos, |
| --- | --- |

—

stabilios ir nuspėjamos darbo vietos,

| — | gerai suplanuoti Europos humanitariniai ir kariniai veiksmai pasaulyje. |
| --- | --- |

—

gerai suplanuoti Europos humanitariniai ir kariniai veiksmai pasaulyje.

| 3.5 | Vyksta diskusijos dėl bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) ateities, nors tai retai aiškiai įvardijama. Daugelis klausimų, pavyzdžiui, kovinių grupių naudojimas, ginčai dėl vienos operacijos vadavietės sukūrimo, ES BSGP misijų finansavimas, paramos šioms misijoms paieška ir raginimai persvarstyti Europos saugumo strategiją, yra susiję su diskusijomis dėl BSGB, tačiau taip neįvardijami. Tai pripažinti būtų žingsnis į priekį. Be to, svarstant šiuos svarbius klausimus reikėtų atsižvelgti ir į priimtų (arba nepriimtų) sprendimų poveikį pramonei. Tai parodytų tvirtą pramonės pajėgumų ir BSGP įgyvendinimo ryšį. Pagrindinė atsakomybė tenka vyriausybėms. |
| --- | --- |

3.5

Vyksta diskusijos dėl bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) ateities, nors tai retai aiškiai įvardijama. Daugelis klausimų, pavyzdžiui, kovinių grupių naudojimas, ginčai dėl vienos operacijos vadavietės sukūrimo, ES BSGP misijų finansavimas, paramos šioms misijoms paieška ir raginimai persvarstyti Europos saugumo strategiją, yra susiję su diskusijomis dėl BSGB, tačiau taip neįvardijami. Tai pripažinti būtų žingsnis į priekį. Be to, svarstant šiuos svarbius klausimus reikėtų atsižvelgti ir į priimtų (arba nepriimtų) sprendimų poveikį pramonei. Tai parodytų tvirtą pramonės pajėgumų ir BSGP įgyvendinimo ryšį. Pagrindinė atsakomybė tenka vyriausybėms.

| 3.6 | Transatlantiniai ryšiai ir NATO yra nepaprastai svarbūs. Ilgai amerikiečiai griežtai kritikavo tai, kaip europiečiai vykdo savo gynybos įsipareigojimus aljanse. Iš abiejų Atlanto vandenyno pusių nuolat sklinda raginimai NATO struktūroje sukurti Europos ramstį. Iki šiol viskas vyksta priešingai. |
| --- | --- |

3.6

Transatlantiniai ryšiai ir NATO yra nepaprastai svarbūs. Ilgai amerikiečiai griežtai kritikavo tai, kaip europiečiai vykdo savo gynybos įsipareigojimus aljanse. Iš abiejų Atlanto vandenyno pusių nuolat sklinda raginimai NATO struktūroje sukurti Europos ramstį. Iki šiol viskas vyksta priešingai.

| 3.7 | Šio tikro „Europos ramsčio“ nebuvimas turi gilias politines šaknis. Vis dar trūksta politinės valios Europoje apibrėžti Europos strateginius interesus ar pagrindinius bendrus karinius pajėgumus. JAV ir kitos šalys, priešingai, vartoja strateginės veiklos sąvoką, kuri apima visus mokslinius tyrimus ir pramonės šakas, prisidedančius prie pasaulinio piliečių saugumo, ar jis būtų civilinis, ar karinis. |
| --- | --- |

3.7

Šio tikro „Europos ramsčio“ nebuvimas turi gilias politines šaknis. Vis dar trūksta politinės valios Europoje apibrėžti Europos strateginius interesus ar pagrindinius bendrus karinius pajėgumus. JAV ir kitos šalys, priešingai, vartoja strateginės veiklos sąvoką, kuri apima visus mokslinius tyrimus ir pramonės šakas, prisidedančius prie pasaulinio piliečių saugumo, ar jis būtų civilinis, ar karinis.

| 3.8 | Šiomis aplinkybėmis, EESRK mano, kad, sukūrus „Europos ramstį“, pernelyg didelę Europos karinių pajėgų priklausomybę nuo JAV turėtų pakeisti labiau subalansuoti santykiai. Kartu su žūtbūt reikalinga diskusija dėl bendrų Europos strateginių interesų, kuri priklauso išskirtinei vyriausybių atsakomybei, kuo greičiau reikėtų pradėti tikslingą planavimą bendradarbiaujant Europos institucijoms, valstybėms narėms ir gynybos pramonei, taip pat laipsniškai keisti valstybių narių įprotį automatiškai pirkti iš JAV. |
| --- | --- |

3.8

Šiomis aplinkybėmis, EESRK mano, kad, sukūrus „Europos ramstį“, pernelyg didelę Europos karinių pajėgų priklausomybę nuo JAV turėtų pakeisti labiau subalansuoti santykiai. Kartu su žūtbūt reikalinga diskusija dėl bendrų Europos strateginių interesų, kuri priklauso išskirtinei vyriausybių atsakomybei, kuo greičiau reikėtų pradėti tikslingą planavimą bendradarbiaujant Europos institucijoms, valstybėms narėms ir gynybos pramonei, taip pat laipsniškai keisti valstybių narių įprotį automatiškai pirkti iš JAV.

| 3.9 | Užtikrinti vienodesnes bendradarbiavimo su JAV pramonės įmonėmis sąlygas būtų naudinga tiek pramoniniu, tiek finansiniu požiūriu. |
| --- | --- |

3.9

Užtikrinti vienodesnes bendradarbiavimo su JAV pramonės įmonėmis sąlygas būtų naudinga tiek pramoniniu, tiek finansiniu požiūriu.

4.   Europos gynybos pramonė

| 4.1 | Užsienio ir gynybos ir (arba) saugumo politika yra glaudžiai susijusi su gynybos pramone. Nepaisant privatizavimo, vyriausybės atlieka svarbų vaidmenį gynybos pramonėje kaip klientas, reguliuotojas ir eksporto licencijų teikėjas. |
| --- | --- |

4.1

Užsienio ir gynybos ir (arba) saugumo politika yra glaudžiai susijusi su gynybos pramone. Nepaisant privatizavimo, vyriausybės atlieka svarbų vaidmenį gynybos pramonėje kaip klientas, reguliuotojas ir eksporto licencijų teikėjas.

| 4.2 | Gynybos pramonės įmonės turi didelę veiksmų laisvę eksporto rinkose. Iš dalies taip yra dėl privatizacijos, iš dalies dėl vyriausybių skatinimo, kadangi ekonomikos krizė kai kuriuos gynybos ministrus pavertė tikrais eksporto propaguotojais. Bet kuriuo atveju krizė verčia gynybos sektorių eksportą laikyti svarbiausiu jų verslo modelio elementu. Apskritai 2011 m. Europos pramonei buvo labai pelningi. Įmonės taip pat gana sėkmingai kuria dvejopo naudojimo produkciją. |
| --- | --- |

4.2

Gynybos pramonės įmonės turi didelę veiksmų laisvę eksporto rinkose. Iš dalies taip yra dėl privatizacijos, iš dalies dėl vyriausybių skatinimo, kadangi ekonomikos krizė kai kuriuos gynybos ministrus pavertė tikrais eksporto propaguotojais. Bet kuriuo atveju krizė verčia gynybos sektorių eksportą laikyti svarbiausiu jų verslo modelio elementu. Apskritai 2011 m. Europos pramonei buvo labai pelningi. Įmonės taip pat gana sėkmingai kuria dvejopo naudojimo produkciją.

| 4.3 | Pasaulio lygmens veikėjai, pavyzdžiui, Kinija, Indija ir Brazilija, turi savų užsienio politikos ambicijų, kurios lemia didesnį biudžetą gynybai. Kol kas Europos įmonėms tai atveria aiškių eksporto galimybių. Kiek ilgai tai truks? Pramonė vis dar laikosi pakankamai gerai, tačiau jos rezultatai daugiausia pagrįsti prieš maždaug 20–25 metus vykdytomis investicijomis. Jei šiuo metu investicijos būtų nutrauktos ar sustabdytos, nepataisomų pasekmių sulauktume jau artimiausioje ateityje. |
| --- | --- |

4.3

Pasaulio lygmens veikėjai, pavyzdžiui, Kinija, Indija ir Brazilija, turi savų užsienio politikos ambicijų, kurios lemia didesnį biudžetą gynybai. Kol kas Europos įmonėms tai atveria aiškių eksporto galimybių. Kiek ilgai tai truks? Pramonė vis dar laikosi pakankamai gerai, tačiau jos rezultatai daugiausia pagrįsti prieš maždaug 20–25 metus vykdytomis investicijomis. Jei šiuo metu investicijos būtų nutrauktos ar sustabdytos, nepataisomų pasekmių sulauktume jau artimiausioje ateityje.

| 4.4 | Be to, galima pagrįstai tikėtis, kad besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys pradės kurti savo pramonę nepriklausomai nuo Vakarų pramonės ir vėliau, kaip būsimi Europos konkurentai trečiųjų šalių rinkose, vis dažniau blokuos importą iš Vakarų šalių arba kels jam sąlygas. |
| --- | --- |

4.4

Be to, galima pagrįstai tikėtis, kad besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys pradės kurti savo pramonę nepriklausomai nuo Vakarų pramonės ir vėliau, kaip būsimi Europos konkurentai trečiųjų šalių rinkose, vis dažniau blokuos importą iš Vakarų šalių arba kels jam sąlygas.

| 4.5 | Šiuo metu Europoje nepradedama vykdyti naujų svarbių programų ir tai, be abejonės, turės neigiamos įtakos tolesnio eksporto sėkmei. Be to, jau kurį laiką jokiai didelei besiformuojančios rinkos ekonomikos šaliai nereikėjo didelio masto technologijų perdavimo ir gamybos jos teritorijoje vykdymo. |
| --- | --- |

4.5

Šiuo metu Europoje nepradedama vykdyti naujų svarbių programų ir tai, be abejonės, turės neigiamos įtakos tolesnio eksporto sėkmei. Be to, jau kurį laiką jokiai didelei besiformuojančios rinkos ekonomikos šaliai nereikėjo didelio masto technologijų perdavimo ir gamybos jos teritorijoje vykdymo.

| 4.6 | Panašu, kad vienkartinėmis eksporto sutartimis bus pasinaudota siekiant nukopijuoti Vakarų pramonės technologiją. Blokavus importą, šiai pramonei tinkamas sprendimas būtų kurti gamybos (ir vystymo) infrastruktūrą susijusiose šalyse. Šiuo metu daug spėliojama, kokį poveikį tokia tendencija turės infrastruktūrai ir įsidarbinimo galimybėms Europoje. Gali būti, kad ilgainiui Europos pramonės poziciją susilpnins besiformuojančios rinkos ekonomikos milžinės. Sparčiau diegiamos technologijos ir gamyba taip pat turės poveikio Europos (galimoms) eksporto rinkoms kitose trečiosiose šalyse. Vyks nuožmesnė produktų ir kainų konkurencija. |
| --- | --- |

4.6

Panašu, kad vienkartinėmis eksporto sutartimis bus pasinaudota siekiant nukopijuoti Vakarų pramonės technologiją. Blokavus importą, šiai pramonei tinkamas sprendimas būtų kurti gamybos (ir vystymo) infrastruktūrą susijusiose šalyse. Šiuo metu daug spėliojama, kokį poveikį tokia tendencija turės infrastruktūrai ir įsidarbinimo galimybėms Europoje. Gali būti, kad ilgainiui Europos pramonės poziciją susilpnins besiformuojančios rinkos ekonomikos milžinės. Sparčiau diegiamos technologijos ir gamyba taip pat turės poveikio Europos (galimoms) eksporto rinkoms kitose trečiosiose šalyse. Vyks nuožmesnė produktų ir kainų konkurencija.

| 4.7 | Kadangi vystymui ir gamybai, taip pat investicijoms į technologijas ir nuolatinėms naujovėms reikia daug laiko, Europai būtinas tikslingas koordinavimas siekiant užtikrinti modernią ir savarankišką gynybos pramonę. Kol rinkos dydį daugiausia lems nacionalinės sienos, ji beveik savaime bus mažesnė negu kritinė masė, net ir didžiosiose valstybėse narėse. Eksportas į trečiąsias šalis galėtų sušvelninti šią problemą, tačiau ateitis neaiški, o rinkos sąlygos dažnai toli gražu nėra stabilios. |
| --- | --- |

4.7

Kadangi vystymui ir gamybai, taip pat investicijoms į technologijas ir nuolatinėms naujovėms reikia daug laiko, Europai būtinas tikslingas koordinavimas siekiant užtikrinti modernią ir savarankišką gynybos pramonę. Kol rinkos dydį daugiausia lems nacionalinės sienos, ji beveik savaime bus mažesnė negu kritinė masė, net ir didžiosiose valstybėse narėse. Eksportas į trečiąsias šalis galėtų sušvelninti šią problemą, tačiau ateitis neaiški, o rinkos sąlygos dažnai toli gražu nėra stabilios.

| 4.8 | Nuolat mažėjančios biudžeto lėšos – tai dabartinėmis aplinkybėmis lemia didelius apribojimus – turėtų būti įspėjamasis signalas. Šie apribojimai turi įtakos investavimui ir pirkimui skiriamoms lėšoms, o veiklos ir priežiūros sąnaudos lieka tokios pačios arba padidėja dėl vykdomų karinių operacijų (veiksmai Afganistane, Libijoje, operacijos prieš piratavimą – tik keletas pavyzdžių). |
| --- | --- |

4.8

Nuolat mažėjančios biudžeto lėšos – tai dabartinėmis aplinkybėmis lemia didelius apribojimus – turėtų būti įspėjamasis signalas. Šie apribojimai turi įtakos investavimui ir pirkimui skiriamoms lėšoms, o veiklos ir priežiūros sąnaudos lieka tokios pačios arba padidėja dėl vykdomų karinių operacijų (veiksmai Afganistane, Libijoje, operacijos prieš piratavimą – tik keletas pavyzdžių).

| 4.9 | Dėl to atidedamos arba net nutraukiamos investicijos, kurios yra itin svarbios pramonei, kad pramonė galėtų išlaikyti ir atnaujinti gamybos ir vystymo pajėgumus. Be to, sunkiu laikotarpiu pati pramonė bus mažiau pasirengusi investuoti į tokį išlaikymą ar naują veiklą. Tik dirbant kartu ir nuosekliai gali būti užtikrintos reikiamos investicijos. |
| --- | --- |

4.9

Dėl to atidedamos arba net nutraukiamos investicijos, kurios yra itin svarbios pramonei, kad pramonė galėtų išlaikyti ir atnaujinti gamybos ir vystymo pajėgumus. Be to, sunkiu laikotarpiu pati pramonė bus mažiau pasirengusi investuoti į tokį išlaikymą ar naują veiklą. Tik dirbant kartu ir nuosekliai gali būti užtikrintos reikiamos investicijos.

| 4.10 | EESRK ragina tinkamai suformuoti gynybos sektoriui pritaikytą Europos pramonės politiką nuo sistemų planavimo iki jų pritaikymo. Tai specifinės pramonės politikos klausimas. Pagal savo pobūdį ji susijusi su viešąja rinka: dėl nepelningų maržų veiklos pradžioje ir vyriausybių keliamų specifinių reikalavimų turi būti finansuojamas ne tik MTTV būtinas pradinis kapitalas. Reikia nustatyti pagrindinius Europos pramonės pajėgumus ir apibrėžti investavimo politiką siekiant paskatinti tvarią Europos gamybą. Nė viena šalis neturi pakankamai išteklių naujos kartos ginkluotei finansuoti, todėl reikia derinti nacionalinius ir Europos tikslus, taip pat nacionalinius ir Europos išteklius – tiek finansinius, tiek pramonės. Valdymas turi būti grindžiamas bendra ES ir nacionaline kompetencija vadovaujantis strategija „Europa 2020“. Be to, tai aiškiai rodo, jog būtinas optimalus koordinavimas tarp Europos institucijų ir pačioje Komisijoje, kuri vis dar neišnaudoja viso savo potencialo. Šiuo požiūriu darbo grupės parama gali būti labai vertinga, kadangi netrukus ji pradės veikti kaip platforma – Komisija, Europos gynybos agentūra, Europos išorės veiksmų taryba – skirta aptarti prioritetus, pajėgumus ir trūkumus. |
| --- | --- |

4.10

EESRK ragina tinkamai suformuoti gynybos sektoriui pritaikytą Europos pramonės politiką nuo sistemų planavimo iki jų pritaikymo. Tai specifinės pramonės politikos klausimas. Pagal savo pobūdį ji susijusi su viešąja rinka: dėl nepelningų maržų veiklos pradžioje ir vyriausybių keliamų specifinių reikalavimų turi būti finansuojamas ne tik MTTV būtinas pradinis kapitalas. Reikia nustatyti pagrindinius Europos pramonės pajėgumus ir apibrėžti investavimo politiką siekiant paskatinti tvarią Europos gamybą. Nė viena šalis neturi pakankamai išteklių naujos kartos ginkluotei finansuoti, todėl reikia derinti nacionalinius ir Europos tikslus, taip pat nacionalinius ir Europos išteklius – tiek finansinius, tiek pramonės. Valdymas turi būti grindžiamas bendra ES ir nacionaline kompetencija vadovaujantis strategija „Europa 2020“. Be to, tai aiškiai rodo, jog būtinas optimalus koordinavimas tarp Europos institucijų ir pačioje Komisijoje, kuri vis dar neišnaudoja viso savo potencialo. Šiuo požiūriu darbo grupės parama gali būti labai vertinga, kadangi netrukus ji pradės veikti kaip platforma – Komisija, Europos gynybos agentūra, Europos išorės veiksmų taryba – skirta aptarti prioritetus, pajėgumus ir trūkumus.

| 4.11 | Moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla – pagrindinė tema. Gynybos pramonė yra aukštų technologijų, daug žinių reikalaujanti pramoninė veikla, kuri taip pat būtų reikalinga norint sukurti visavertį prototipą. MTTV beveik niekada nėra tik pramonės reikalas. Vystymosi ir sistemos gyvavimo ciklai tiesiog yra per ilgi, o finansinis poveikis per didelis, kad pramonė galėtų prisiimti visą finansinę riziką. Praeitis rodo, kad visas sėkmingas programas bendrai vykdė vyriausybės ir pramonė. |
| --- | --- |

4.11

Moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla – pagrindinė tema. Gynybos pramonė yra aukštų technologijų, daug žinių reikalaujanti pramoninė veikla, kuri taip pat būtų reikalinga norint sukurti visavertį prototipą. MTTV beveik niekada nėra tik pramonės reikalas. Vystymosi ir sistemos gyvavimo ciklai tiesiog yra per ilgi, o finansinis poveikis per didelis, kad pramonė galėtų prisiimti visą finansinę riziką. Praeitis rodo, kad visas sėkmingas programas bendrai vykdė vyriausybės ir pramonė.

| 4.12 | Pasaulio lygmeniu labai didelė procentinė MTTV gynybos srityje dalis remiama vyriausybių tiesiogiai arba netiesiogiai vykdant pirkimus. Nenuostabu, kad dėl savo produktų pobūdžio gynybos pramonė paprastai vengia prisiimti pernelyg didelę finansinę riziką. Gynybos srities MTTV ypač skaudžiai atsiliepia vyriausybių vykdomas išlaidų mažinimas. |
| --- | --- |

4.12

Pasaulio lygmeniu labai didelė procentinė MTTV gynybos srityje dalis remiama vyriausybių tiesiogiai arba netiesiogiai vykdant pirkimus. Nenuostabu, kad dėl savo produktų pobūdžio gynybos pramonė paprastai vengia prisiimti pernelyg didelę finansinę riziką. Gynybos srities MTTV ypač skaudžiai atsiliepia vyriausybių vykdomas išlaidų mažinimas.

| 4.13 | Taigi būtina ne tik konsoliduoti MTTV sektorių, bet ir užtikrinti jam pakankamą finansavimą bei išteklių sutelkimą, dėl kurių tarpusavyje tariasi valstybės narės, Komisija ir pramonininkai. Gynybos investicijoms reikalingas didelis MTTV ir technologinių projektų finansavimas. Be to, turi būti užtikrinta prieiga prie ypatingos svarbos technologijų. Jei nebebus galimybės naudotis ypatingos svarbos technologijomis dėl trečiųjų šalių nustatytų eksporto apribojimų, iškils didelių sunkumų pasiekti Europos saugumo tikslus. |
| --- | --- |

4.13

Taigi būtina ne tik konsoliduoti MTTV sektorių, bet ir užtikrinti jam pakankamą finansavimą bei išteklių sutelkimą, dėl kurių tarpusavyje tariasi valstybės narės, Komisija ir pramonininkai. Gynybos investicijoms reikalingas didelis MTTV ir technologinių projektų finansavimas. Be to, turi būti užtikrinta prieiga prie ypatingos svarbos technologijų. Jei nebebus galimybės naudotis ypatingos svarbos technologijomis dėl trečiųjų šalių nustatytų eksporto apribojimų, iškils didelių sunkumų pasiekti Europos saugumo tikslus.

| 4.14 | Moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai ne gynybos organizacijose tenka vis svarbesnis vaidmuo dėl nepriklausomo mokslo ir technologijų pažangos daugelyje sričių. Dažnai tik paskutiniais vystymo etapais pagal galutinę paskirtį galima spręsti, ar MTTV gali būti priskiriami gynybos, ar civilinei sričiai. Vis didesnę reikšmę įgauna dvejopas MTTV panaudojimas gynybos taikomosiose programose, pavyzdžiui, IT. Todėl labai svarbu, kad Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė (GPTB) skatintų dvejopai panaudoti MTTV panaudojimą, visų pirma todėl, kad tai sudaro sąlygas su gynybos bendruomenėmis nesusijusiam finansavimui. |
| --- | --- |

4.14

Moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai ne gynybos organizacijose tenka vis svarbesnis vaidmuo dėl nepriklausomo mokslo ir technologijų pažangos daugelyje sričių. Dažnai tik paskutiniais vystymo etapais pagal galutinę paskirtį galima spręsti, ar MTTV gali būti priskiriami gynybos, ar civilinei sričiai. Vis didesnę reikšmę įgauna dvejopas MTTV panaudojimas gynybos taikomosiose programose, pavyzdžiui, IT. Todėl labai svarbu, kad Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė (GPTB) skatintų dvejopai panaudoti MTTV panaudojimą, visų pirma todėl, kad tai sudaro sąlygas su gynybos bendruomenėmis nesusijusiam finansavimui.

| 4.15 | Valstybės narės turėtų susitarti dėl viešojo MTTV finansavimo ES lygmeniu. Lėšos gali būti skiriamos pagal būsimą aštuntąją bendrąją programą (BP8) arba iš atskiro fondo, pageidautina skiriamo pažangių mokslinių tyrimų sričių, pavyzdžiui, nanotechnologijų ir dirbtinio intelekto, grupėms. Atsižvelgiant į gynybos pramonės ir viešojo sektoriaus ryšį, reikėtų numatyti specialias procedūras. |
| --- | --- |

4.15

Valstybės narės turėtų susitarti dėl viešojo MTTV finansavimo ES lygmeniu. Lėšos gali būti skiriamos pagal būsimą aštuntąją bendrąją programą (BP8) arba iš atskiro fondo, pageidautina skiriamo pažangių mokslinių tyrimų sričių, pavyzdžiui, nanotechnologijų ir dirbtinio intelekto, grupėms. Atsižvelgiant į gynybos pramonės ir viešojo sektoriaus ryšį, reikėtų numatyti specialias procedūras.

| 4.16 | Europos gynybos agentūra ir Komisija turėtų prisiimti pagal Europos bendradarbiavimo sistemą numatytą svarbų vaidmenį ir padėti išvengti kasdieninio politinio kišimosi. Europos gynybos agentūrai turėtų būti suteikta galimybė visiškai atlikti vaidmenį, kaip numatyta Lisabonos sutartyje (7). |
| --- | --- |

4.16

Europos gynybos agentūra ir Komisija turėtų prisiimti pagal Europos bendradarbiavimo sistemą numatytą svarbų vaidmenį ir padėti išvengti kasdieninio politinio kišimosi. Europos gynybos agentūrai turėtų būti suteikta galimybė visiškai atlikti vaidmenį, kaip numatyta Lisabonos sutartyje (7).

| 4.17 | Pramonės ir MTTV gynybos programai (8) itin svarbūs tinkami atnaujintus įgūdžius turintys darbuotojai. Tai dar vienas tvirtas argumentas už tai, kad reikia sukurti tvirtą pagrindą moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai bei pramonei užuot ėmusis padriko restruktūrizavimo. Reikia turėti omenyje, kad gynybos srities darbo jėga yra pamatas, ant kurio bus statoma gynybos pajėgumų ateitis. Konsultacijos ir ryšiai su pramonės įmonėmis, MTTV institutais, aukštojo mokslo atstovais, karinėmis organizacijomis ir suinteresuotomis profesinėmis sąjungomis turi padėti užtikrinti tinkamą vykdomo restruktūrizavimo ir į ateitį orientuotos ginklų gamybos Europoje organizavimą. |
| --- | --- |

4.17

Pramonės ir MTTV gynybos programai (8) itin svarbūs tinkami atnaujintus įgūdžius turintys darbuotojai. Tai dar vienas tvirtas argumentas už tai, kad reikia sukurti tvirtą pagrindą moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai bei pramonei užuot ėmusis padriko restruktūrizavimo. Reikia turėti omenyje, kad gynybos srities darbo jėga yra pamatas, ant kurio bus statoma gynybos pajėgumų ateitis. Konsultacijos ir ryšiai su pramonės įmonėmis, MTTV institutais, aukštojo mokslo atstovais, karinėmis organizacijomis ir suinteresuotomis profesinėmis sąjungomis turi padėti užtikrinti tinkamą vykdomo restruktūrizavimo ir į ateitį orientuotos ginklų gamybos Europoje organizavimą.

| 4.18 | Dėl biudžeto suvaržymų būtina spręsti dubliavimosi ir neveiksmingumo problemą. Kontroliuojamas konsolidavimas nebūtinai tolygus stambių bendrovių kūrimui. Tai reiškia, kad reikia pasiekti pakankamą kritinę masę ir kokybę, atitinkančią tarptautinius standartus, ir taip užtikrinti konkurencingą poziciją vidaus rinkose ir trečiosiose šalyse. Vis svarbiau, kad vyriausybės, susiję ES subjektai ir pramonės įmonės koordinuotų projektų planavimą Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

4.18

Dėl biudžeto suvaržymų būtina spręsti dubliavimosi ir neveiksmingumo problemą. Kontroliuojamas konsolidavimas nebūtinai tolygus stambių bendrovių kūrimui. Tai reiškia, kad reikia pasiekti pakankamą kritinę masę ir kokybę, atitinkančią tarptautinius standartus, ir taip užtikrinti konkurencingą poziciją vidaus rinkose ir trečiosiose šalyse. Vis svarbiau, kad vyriausybės, susiję ES subjektai ir pramonės įmonės koordinuotų projektų planavimą Europos lygmeniu.

| 4.19 | Skirtingas pramonės įmonių dydis ir gamybos apimtis yra faktas. Valstybių narių pramoninė svarba labai skiriasi. Dalyvaujančių šalių susitarimo dalis turėtų būti skirta užtikrinti, kad ketinimų protokolo (KP) nepasirašiusių šalių (pagrindinių gamintojų) pramonės įmonės bus įtrauktos į svarbius projektus. Šis metodas ne tik yra pageidautinas politiniu požiūriu, bet ir skatina vaisingus didelių ir mažesnių įmonių bei mokslinių tyrimų institutų santykius. MVĮ, kaip tiekėjos, turėtų sėkmingai papildyti pažangios specializacijos grandines. |
| --- | --- |

4.19

Skirtingas pramonės įmonių dydis ir gamybos apimtis yra faktas. Valstybių narių pramoninė svarba labai skiriasi. Dalyvaujančių šalių susitarimo dalis turėtų būti skirta užtikrinti, kad ketinimų protokolo (KP) nepasirašiusių šalių (pagrindinių gamintojų) pramonės įmonės bus įtrauktos į svarbius projektus. Šis metodas ne tik yra pageidautinas politiniu požiūriu, bet ir skatina vaisingus didelių ir mažesnių įmonių bei mokslinių tyrimų institutų santykius. MVĮ, kaip tiekėjos, turėtų sėkmingai papildyti pažangios specializacijos grandines.

| 4.20 | Ypatingą dėmesį reikia skirti suvoktam pažeidžiamumui Vidurio Europos šalyse dėl jų nesaugios geografinės padėties. Atsižvelgdamas į būtinybę užtikrinti, kad šių šalių piliečiai jaustųsi deramai apsaugoti, ir norą visapusiškai pritaikyti specialias technines žinias gynybos srityje, EESRK pabrėžia būtinybę vykdomuose ir būsimuose gynybos projektuose tinkamai panaudoti Vidurio Europos šalyse turimas žinias ir kompetenciją. |
| --- | --- |

4.20

Ypatingą dėmesį reikia skirti suvoktam pažeidžiamumui Vidurio Europos šalyse dėl jų nesaugios geografinės padėties. Atsižvelgdamas į būtinybę užtikrinti, kad šių šalių piliečiai jaustųsi deramai apsaugoti, ir norą visapusiškai pritaikyti specialias technines žinias gynybos srityje, EESRK pabrėžia būtinybę vykdomuose ir būsimuose gynybos projektuose tinkamai panaudoti Vidurio Europos šalyse turimas žinias ir kompetenciją.

| 4.21 | Integruota Europos gynybos produktų rinka padėtų sukurti stabilesnę vidaus rinką. Europos rinka ne tik sujungtų esamas nacionalines rinkas, bet ir paskatintų suderinti ar netgi standartizuoti įvairių valstybių narių reikalavimus ir viešųjų pirkimų taisykles. Geresnis suderinimas ar standartizavimas pagerintų finansines ir ekonomines sąlygas ir padidintų Europos įmonių konkurencingumą pasaulinėje rinkoje. |
| --- | --- |

4.21

Integruota Europos gynybos produktų rinka padėtų sukurti stabilesnę vidaus rinką. Europos rinka ne tik sujungtų esamas nacionalines rinkas, bet ir paskatintų suderinti ar netgi standartizuoti įvairių valstybių narių reikalavimus ir viešųjų pirkimų taisykles. Geresnis suderinimas ar standartizavimas pagerintų finansines ir ekonomines sąlygas ir padidintų Europos įmonių konkurencingumą pasaulinėje rinkoje.

| 4.22 | Europos gynybos rinka įgytų kritinę masę. Atsižvelgdamas į tai, EESRK atkreipia dėmesį į galimus neigiamus padarinius, jeigu valstybės narės ir toliau pirks produktus iš užsienio, ypač iš JAV. Visų pirma tai sumažina Europos rinkos naudą pramonei; kitaip tariant, jei pramonės įmonėms bus uždrausta parduoti trečiųjų šalių rinkose, kur (valstybinė) konkurencija, be abejonės, bus vis aršesnė, išaugs konkrečių gynybos produktų kainos Europos klientams. Antra, Europos valstybės, kurios perka tiesiogiai iš JAV, padengia Amerikos technologines sąnaudas, kurios įskaičiuotos į minėtų produktų kainą. |
| --- | --- |

4.22

Europos gynybos rinka įgytų kritinę masę. Atsižvelgdamas į tai, EESRK atkreipia dėmesį į galimus neigiamus padarinius, jeigu valstybės narės ir toliau pirks produktus iš užsienio, ypač iš JAV. Visų pirma tai sumažina Europos rinkos naudą pramonei; kitaip tariant, jei pramonės įmonėms bus uždrausta parduoti trečiųjų šalių rinkose, kur (valstybinė) konkurencija, be abejonės, bus vis aršesnė, išaugs konkrečių gynybos produktų kainos Europos klientams. Antra, Europos valstybės, kurios perka tiesiogiai iš JAV, padengia Amerikos technologines sąnaudas, kurios įskaičiuotos į minėtų produktų kainą.

| 4.23 | Atsižvelgiant į finansines ir tarptautines politines perspektyvas, būtini esminiai debatai Europos lygmeniu ir praktinės išvados. Jei ne visos valstybės narės nori dalyvauti bendroje sistemoje, pirmenybę reikėtų teikti „tvirtesnio bendradarbiavimo“ principui. Didinti integraciją ir laikytis teigiamo požiūrio į Europos produktų pirkimą yra vienintelis būdas sukurti rinkas, dydžiu prilygstančias JAV rinkoms. Yra pagrindo rimtai abejoti, ar be veiksmingos vidaus rinkos Europos pramonė turi vilties konkuruoti pasaulio lygmeniu. |
| --- | --- |

4.23

Atsižvelgiant į finansines ir tarptautines politines perspektyvas, būtini esminiai debatai Europos lygmeniu ir praktinės išvados. Jei ne visos valstybės narės nori dalyvauti bendroje sistemoje, pirmenybę reikėtų teikti „tvirtesnio bendradarbiavimo“ principui. Didinti integraciją ir laikytis teigiamo požiūrio į Europos produktų pirkimą yra vienintelis būdas sukurti rinkas, dydžiu prilygstančias JAV rinkoms. Yra pagrindo rimtai abejoti, ar be veiksmingos vidaus rinkos Europos pramonė turi vilties konkuruoti pasaulio lygmeniu.

5.   Keletas specifinių klausimų

| 5.1 | Ginkluotųjų pajėgų (sausumos, jūros, oro) pramonės struktūra įvairiose šalyse gerokai skiriasi. Daugelyje sričių nė viena valstybė nebegali pati kurti naujos kartos ginkluotės. |
| --- | --- |

5.1

Ginkluotųjų pajėgų (sausumos, jūros, oro) pramonės struktūra įvairiose šalyse gerokai skiriasi. Daugelyje sričių nė viena valstybė nebegali pati kurti naujos kartos ginkluotės.

| 5.2 | Sausumos sektoriuje tik ribotas skaičius stambią sistemą sudarančių bendrovių gali kurti ir gaminti pagrindinius kovos tankus ir lengvesnes karines transporto priemones. Pagrindiniai Europos gamintojai įsikūrę Prancūzijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Yra daug posistemei priklausančių gamintojų ir trečiojo lygmens tiekėjų, nepakankamai atstovaujančių Vidurio Europai. |
| --- | --- |

5.2

Sausumos sektoriuje tik ribotas skaičius stambią sistemą sudarančių bendrovių gali kurti ir gaminti pagrindinius kovos tankus ir lengvesnes karines transporto priemones. Pagrindiniai Europos gamintojai įsikūrę Prancūzijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Yra daug posistemei priklausančių gamintojų ir trečiojo lygmens tiekėjų, nepakankamai atstovaujančių Vidurio Europai.

| 5.3 | Daugelis šalių vysto savo laivų pramonę ir stato dydžiu ir sudėtingumu labai besiskiriančius laivus. Ketinimų protokolą pasirašiusios šalys ir Nyderlandai yra šios srities lyderiai, įskaitant projektų rengimą ir sudėtingą laivų mokslinių tyrimų įrangą, kuri gerokai skiriasi nuo naudojamos civilinių laivų statybai. Čia taip pat yra daug posistemei priklausančių gamintojų ir trečiojo lygmens tiekėjų. |
| --- | --- |

5.3

Daugelis šalių vysto savo laivų pramonę ir stato dydžiu ir sudėtingumu labai besiskiriančius laivus. Ketinimų protokolą pasirašiusios šalys ir Nyderlandai yra šios srities lyderiai, įskaitant projektų rengimą ir sudėtingą laivų mokslinių tyrimų įrangą, kuri gerokai skiriasi nuo naudojamos civilinių laivų statybai. Čia taip pat yra daug posistemei priklausančių gamintojų ir trečiojo lygmens tiekėjų.

| 5.4 | Kariniai orlaiviai kuriami ir gaminami tik kelete šalių. Pramonė sutelkta nedideliame skaičiuje dažniausia daugiašalių bendrovių, veikiančių Europos lygmeniu ir už jos ribų. Ši pramonė pirmiausiai sutelkta EADS, BAE-Systems, Dassault ir Saab-Aircraft. Pažangūs aerodinamikos moksliniai tyrimai vykdomi tik nedaugelyje šalių. |
| --- | --- |

5.4

Kariniai orlaiviai kuriami ir gaminami tik kelete šalių. Pramonė sutelkta nedideliame skaičiuje dažniausia daugiašalių bendrovių, veikiančių Europos lygmeniu ir už jos ribų. Ši pramonė pirmiausiai sutelkta EADS, BAE-Systems, Dassault ir Saab-Aircraft. Pažangūs aerodinamikos moksliniai tyrimai vykdomi tik nedaugelyje šalių.

| 5.5 | Elektroninės įrangos sektorius, įskaitant vadovavimą, ryšius ir kontrolę, įgauna vis didesnę svarbą gynybai. Pagrindiniai rinkos dalyviai yra Thales, BAE-Systems ir Finmeccanica. Didžiausioms Europos elektronikos pramonės grupėms Philips ir Siemens gynybos sektorius mažiau svarbus. Pastarųjų gamybos apimtis bet kuriuo atveju yra per maža, kad būtų vykdoma ekonomiškai efektyvi masinė specifinių elektroninių komponentų, pavyzdžiui, gynybai skirtų integrinių grandynų, gamyba. Įtraukiant šias stambias pramonines grupes vis dėlto pabrėžiama dvejopo naudojimo šioje srityje svarba. |
| --- | --- |

5.5

Elektroninės įrangos sektorius, įskaitant vadovavimą, ryšius ir kontrolę, įgauna vis didesnę svarbą gynybai. Pagrindiniai rinkos dalyviai yra Thales, BAE-Systems ir Finmeccanica. Didžiausioms Europos elektronikos pramonės grupėms Philips ir Siemens gynybos sektorius mažiau svarbus. Pastarųjų gamybos apimtis bet kuriuo atveju yra per maža, kad būtų vykdoma ekonomiškai efektyvi masinė specifinių elektroninių komponentų, pavyzdžiui, gynybai skirtų integrinių grandynų, gamyba. Įtraukiant šias stambias pramonines grupes vis dėlto pabrėžiama dvejopo naudojimo šioje srityje svarba.

| 5.6 | Kalbant apie šaudmenis ir sprogmenis, šios srities pramonės įmonių skaičius per pastaruosius dešimtmečius laipsniškai sumažėjo iš dalies dėl aplinkosaugos apribojimų. Dėl visuomenės apsaugos šios pramonės įmonės yra priverstos arba išsikelti į savo ankstesnes gamybos vietas, arba tiesiog užsidaryti. |
| --- | --- |

5.6

Kalbant apie šaudmenis ir sprogmenis, šios srities pramonės įmonių skaičius per pastaruosius dešimtmečius laipsniškai sumažėjo iš dalies dėl aplinkosaugos apribojimų. Dėl visuomenės apsaugos šios pramonės įmonės yra priverstos arba išsikelti į savo ankstesnes gamybos vietas, arba tiesiog užsidaryti.

| 5.7 | Labai svarbu užtikrinti prieigą prie ypatingos svarbos technologijų ir tai turi būti remiama pagal BSGP. Ta pati nuostata taikytina ir kai kurioms medžiagoms, pavyzdžiui, anglies pluoštui ar elektroninių komponentų gamybai naudojamoms medžiagoms. |
| --- | --- |

5.7

Labai svarbu užtikrinti prieigą prie ypatingos svarbos technologijų ir tai turi būti remiama pagal BSGP. Ta pati nuostata taikytina ir kai kurioms medžiagoms, pavyzdžiui, anglies pluoštui ar elektroninių komponentų gamybai naudojamoms medžiagoms.

| 5.8 | 2009 m. priimtas 2007 m. gynybos dokumentų rinkinys gali būti labai naudingas. Valstybės narės direktyvas turėjo perkelti per 2011 m. vasarą. Dar per anksti teigiamai ar neigiamai vertinti jų tiesioginį poveikį bendros vidaus rinkos kūrimui. Procesas dar nebaigtas ir gynybos produktų bei tam tikrų sąvokų, pavyzdžiui, „pagrindiniai nacionalinio saugumo interesai“, perdavimo Bendrijos viduje tikslo įgyvendinimas dar turi būti nagrinėjamas. |
| --- | --- |

5.8

2009 m. priimtas 2007 m. gynybos dokumentų rinkinys gali būti labai naudingas. Valstybės narės direktyvas turėjo perkelti per 2011 m. vasarą. Dar per anksti teigiamai ar neigiamai vertinti jų tiesioginį poveikį bendros vidaus rinkos kūrimui. Procesas dar nebaigtas ir gynybos produktų bei tam tikrų sąvokų, pavyzdžiui, „pagrindiniai nacionalinio saugumo interesai“, perdavimo Bendrijos viduje tikslo įgyvendinimas dar turi būti nagrinėjamas.

| 5.9 | SESV 346 straipsnyje numatyta ES viešųjų pirkimų teisės aktams taikoma išimtis siekiant užtikrinti pagrindinių nacionalinio saugumo interesų apsaugą. Tokia plati formuluotė gali trukdyti tinkamai vystytis rinkai, visų pirma pageidaujamose tiekimo grandinėse. EESRK pasisako už konkretesnį 346 straipsnio, kuris suteikia pakankamai galimybių Europos sprendimams ir optimalioms Europos tiekimo grandinėms, didinančioms tiekimo saugumą, skatinančioms valstybių narių specializaciją ir ekonomiškumą, aiškinimą. |
| --- | --- |

5.9

SESV 346 straipsnyje numatyta ES viešųjų pirkimų teisės aktams taikoma išimtis siekiant užtikrinti pagrindinių nacionalinio saugumo interesų apsaugą. Tokia plati formuluotė gali trukdyti tinkamai vystytis rinkai, visų pirma pageidaujamose tiekimo grandinėse. EESRK pasisako už konkretesnį 346 straipsnio, kuris suteikia pakankamai galimybių Europos sprendimams ir optimalioms Europos tiekimo grandinėms, didinančioms tiekimo saugumą, skatinančioms valstybių narių specializaciją ir ekonomiškumą, aiškinimą.

| 5.10 | Dėl nacionalinio informacijos saugumo kyla panašių problemų į tas, kurios išvardytos 5.9 punkte, ir šis klausimas taip pat turi būti persvarstytas. Svarbus ir opus klausimas yra ir Europos pramonės įmonių dalyvavimas JAV gynybos projektuose. |
| --- | --- |

5.10

Dėl nacionalinio informacijos saugumo kyla panašių problemų į tas, kurios išvardytos 5.9 punkte, ir šis klausimas taip pat turi būti persvarstytas. Svarbus ir opus klausimas yra ir Europos pramonės įmonių dalyvavimas JAV gynybos projektuose.

| 5.11 | Pajėgumų telkimas ir dalijimasis jais, įskaitant bendras mokymo programas, turėtų sudaryti į ateitį orientuotą programą. Pagrindinė sąlyga – tuščiažodžiavimą pakeisti konkrečiu planavimu ir tiksliniu požiūriu nustatant aiškius etapus. Tačiau, kol nėra susitarimo dėl gynybos doktrinų, bus labai sunku praktiškai įgyvendinti pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais tikslą. |
| --- | --- |

5.11

Pajėgumų telkimas ir dalijimasis jais, įskaitant bendras mokymo programas, turėtų sudaryti į ateitį orientuotą programą. Pagrindinė sąlyga – tuščiažodžiavimą pakeisti konkrečiu planavimu ir tiksliniu požiūriu nustatant aiškius etapus. Tačiau, kol nėra susitarimo dėl gynybos doktrinų, bus labai sunku praktiškai įgyvendinti pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais tikslą.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Žr. ataskaitą „Tvirtesnės Europos link“, parengtą Nepriklausomos tyrimų grupės, kurią siekiant pateikti pasiūlymų, kaip pagerinti Europos gynybos įrangos pramonės konkurencingumą, įsteigė Nepriklausomos Europos programos grupės šalių ministrai.

1

(2)  Bendra saugumo ir gynybos politika yra sudėtinė bendros užsienio ir saugumo politikos dalis. Europos Sąjungos sutartis, 42 ir tolesni straipsniai. OL C 115, 2008 5 9.

2

(3)  Direktyvos 2009/43/EB (OL L 146, 2009 6 10) ir 2009/81/EB (OL L 216, 2009 8 20). Gynybos dokumentų rinkinį 2009 m. priėmė Taryba ir EP. Jis turėjo būti perkeltas į valstybių narių nacionalinę teisę 2011 m. vasarą. Gynybos dokumentų rinkiniui taip pat priklausė Komunikatas „Stipresnės ir konkurencingesnės Europos gynybos pramonės strategija“, COM (2007) 764, 2007 12 5.

3

(4)  Šiame procese turėtų dalyvauti Europos fondai: būsima 8-oji bendroji programa, Europos regioninės plėtros fondas, Sanglaudos fondas, Europos socialinis fondas.

4

(5)  2011 m. lapkričio mėn. pranešimas apie ES padėtį.

5

(6)  2011 m. gruodžio 14 d. EP rezoliucija dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriui (2011/2177(INI).

6

(7)  Žr. ES sutarties 45 str. 1 dalį ir 42 str. 3 dalį, OL C 115, 2008 5 9.

7

(8)  Žr. išsamią atsirandančių kompetencijos ir įgūdžių poreikių siekiant kuo geriau pasirengti pokyčiams ES gynybos pramonėje ir juos valdyti analizę (angl. A comprehensive analysis of emerging competences and skill needs for optimal preparation and management of change in the EU defence industry). Galutinė ataskaita, 2009 m. gegužės mėn., Eurostrategies ataskaita Europos Komisijai.

8

A comprehensive analysis of emerging competences and skill needs for optimal preparation and management of change in the EU defence industry

Eurostrategies

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/24

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl moterų verslininkių. Konkrečios srities politika ES augimui ir užimtumui didinti (nuomonė savo iniciatyva)

2012/C 299/05

Pranešėja Madi SHARMA

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. sausio 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Moterų verslininkių. Konkrečios srities politika ES augimui ir užimtumui didinti.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 28 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 121 nariui balsavus už, 7 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos dėl moterų verslumo skatinimo Europoje

1.1   Šioje nuomonėje pateikiami keturi pagrindiniai konkretūs pasiūlymai dėl politinių veiksmų, skirtų skatinti ir ugdyti moterų verslumą ir taip prisidėti prie tvaraus Europos ekonomikos augimo. Nuomonėje visas dėmesys sutelkiamas į moterų verslumą ir neaptariami kiti moterų dalyvavimo darbo rinkoje arba sprendimų priėmimo procese aspektai.

1.2   Šios politikos rekomendacijos nėra išlaidų požiūriu neutralios, tačiau tos nedidelės investicijos, kurias turės padaryti Europos Komisija ir valstybės narės, atsipirks atnešdamos daug didesnės naudos, nes padidėjus moterims priklausančių įmonių ir ten sukūrus darbo vietų bus gauta papildomos ekonominės naudos. Taip pat galima pažymėti, kad lėšas būtų galima perskirstyti – skirti ne mažai reikšmės turintiems projektams, bet tvirčiau paremti tikslus.

1.3   Be to, norint įgyvendinti šias politikos rekomendacijas nereikės kurti jokių naujų struktūrų, šias rekomendacijas galės pritaikyti esamos už ekonomikos vystymąsi atsakingos ministerijos – o ne už lyčių klausimus atsakingos ministerijos, nes moterų verslumas yra „ekonomikos“ dalykas.

1.4   Šias rekomendacijas galima pagrįsti investicijų, gautų iš panašaus pobūdžio iniciatyvų JAV, grąžos rodikliais: moterų verslininkių skaičius išaugo dukart, sukurta daugiau darbo vietų, visuomenei tai buvo ekonomiškai naudinga. Didžiausią poveikį padarė privalomi reikalavimai dėl duomenų rinkimo ir viešųjų pirkimų politikos (1).

1.5   Europos Komisijoje ir kompetentingose valstybių narių ministerijose (pageidautina ne tose, kurios atsakingos už lyčių klausimus, – šitaip atskirtume atsakomybę už ekonomikos klausimus nuo atsakomybės už lyčių lygybės klausimus) įsteigti Europos moterų verslo nuosavybės skyrius, nekuriant visiškai naujų struktūrų.

1.6   Europos Komisijoje ir valstybių narių ministerijose, atsakingose už įmonių reikalus, paskirti direktorių (pasiuntinį) arba vyriausiąjį įgaliotinį moterų įmonių klausimams spręsti, kurio funkcijos būtų tarpžinybinės ir kuris būtų atsakingas už informavimą, kokios ekonominės naudos duoda aktyvesnis moterų skatinimas pradėti ir plėtoti verslą.

1.7   Rinkti duomenis ir rengti kasmetines politikos ir tyrimų apžvalgas apie visų Europos regionų moterų įmones, valdžios institucijų departamentuose ir žinybose duomenis dažniau skirstant pagal lytį.

1.8   Griežčiau vykdyti esamus lyčių lygybę reglamentuojančius teisės aktus. Todėl vienas svarbiausių dalykų būtų užtikrinti, kad išteklių ir lėšų skirstymas būtų analizuojamas pagal lytį ir taip užtikrinamas skaidrumas, atskaitomybė ir deramas sąžiningumas – įrodoma, kad tikrai laikomasi lyčių lygybės reikalavimų.

1.9   Norint sukurti moterims verslininkėms palankią aplinką reikėtų apsvarstyti galimybę:

| — | į diskusijas ir komunikacinę veiklą įtraukti vyrus; |
| --- | --- |

—

į diskusijas ir komunikacinę veiklą įtraukti vyrus;

| — | naikinti lyčių stereotipus, ypač švietimo ir profesinėje srityje; |
| --- | --- |

—

naikinti lyčių stereotipus, ypač švietimo ir profesinėje srityje;

| — | propaguoti akademines studijas, kurios galėtų paskatinti moteris steigti naujas įmones; |
| --- | --- |

—

propaguoti akademines studijas, kurios galėtų paskatinti moteris steigti naujas įmones;

| — | užtikrinti, kad finansavimo ir išteklių skyrimo sąlygos būtų sąžiningos ir vienodos visiems ir |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad finansavimo ir išteklių skyrimo sąlygos būtų sąžiningos ir vienodos visiems ir

| — | gerinti savarankiškai dirbančiųjų socialinę apsaugą. |
| --- | --- |

—

gerinti savarankiškai dirbančiųjų socialinę apsaugą.

2.   Aplinkybės

2.1   ES ekonomikos augimas ir mažosios bei vidutinės įmonės (MVĮ)

2.1.1   Europos Parlamento rezoliucijoje dėl moterų verslumo mažosiose ir vidutinėse įmonėse (2) pripažįstama: „kadangi verslininkių skaičius valstybėse narėse skiriasi; kadangi, nepaisant to, jog per pastarąjį dešimtmetį MVĮ įkūrusių moterų skaičius išaugo, vyrai labiau nei moterys individualią veiklą laiko perspektyvia karjeros galimybe, o Europos Sąjungoje verslininkėmis yra tik 1 iš 10 moterų, o verslininkais – 1 iš 4 vyrų; kadangi moterys sudaro apie 60 proc. visų universitetų absolventų, tačiau darbo rinkoje moterų, dirbančių visą darbo dieną, dalis per maža, ypač verslo srityje; kadangi labai svarbu skatinti moteris ir sudaryti joms sąlygas steigti verslo įmones norint sumažinti esamą lyčių nelygybę“.

2.1.2   Kai Europą ištiko finansų krizė, taupymas tapo svarbiausia priemone krizei įveikti. Tik visai neseniai be kalbų apie taupymą pasigirdo ir pasiūlymų investuoti. Daugiausia dėmesio reikia skirti politikai, kuria skatinamas ekonomikos augimas.

2.1.3   Nuolat kintančioje aplinkoje, kurioje vyrauja netikrumas, nuolatinis nepastovumas ir vis didėjanti pasaulinė konkurencija, vienas svarbiausių dalykų norint užtikrinti Europos ekonomikos konkurencingumą ir lankstumą yra suprasti, kokį svarbų vaidmenį atlieka verslininkai savo investicijomis padėdami ekonomikai atsigauti. Europos Komisija vertina MVĮ vaidmenį mūsų visuomenei, todėl vienu svarbiausių jos tikslų tapo išnaudoti MVĮ potencialą.

2.1.4   Verslininkai padeda didinti užimtumą ir yra svarbiausias vietos ir regionų bendruomenių gerovės šaltinis – šia prasme jų reikšmė dar labiau padidėjo (3). Europos Sąjunga Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje, Smulkiojo verslo akte, strategijoje „Europa 2020“ ir naujojoje programoje COSME (4) tvirtai pareiškė, kad svarbiausias jos veiklos prioritetas siekiant teigiamų rezultatų yra MVĮ interesai.

2.1.5   Nacionalinės ir vietos sąlygos, kuriomis Europos Sąjungoje veikia MVĮ, yra labai skirtingos, kaip ir pačių MVĮ pobūdis. Todėl politikoje, kuria sprendžiamos MVĮ problemos, reikia visapusiškai atsižvelgti į šią įvairovę ir visapusiškai laikytis subsidiarumo principo („visų pirma galvokime apie mažuosius“, žr. Smulkiojo verslo aktą Europai).

2.1.6   Neseniai priimtoje nuomonėje dėl komunikato „Smulkus verslas dideliame pasaulyje – nauja partnerystė, kuria MVĮ padedama pasinaudoti pasaulinėmis galimybėmis“ (5) EESRK pažymi, kad Komisija remiasi lyčių lygybės versle prielaida, bet nepateikia konkrečių rekomendacijų, kaip spartėjant tarptautiniams procesams paremti moterims priklausančias MVĮ.

2.1.7   Europa neturi infrastruktūros, kuria būtų konkrečiai remiamas moterų verslumas. Jokioje iš paminėtų politikos sričių, jokia iš taikytų paramos priemonių arba nuostatų nebuvo visapusiškai atsižvelgiama į skirtingų lyčių verslo nuosavybės klausimus, taip pat nebuvo įvardytos augimo galimybės ar verslo sektoriaus įvairovė (namudinės įmonės, mikroįmonės, šeimos valdomos įmonės).

2.2   Dabartinė moterims priklausančioms įmonėms taikoma politika

2.2.1   Moterims priklausančios įmonės turi didžiulės svarbos Europos ekonomikos būklei. Jau daugiau kaip prieš dešimt metų valdžios institucijos ir įvairios viešojo, privačiojo ir akademinio sektorių organizacijos pripažino, kad moterų įmones verta remti ir politiniais, ir praktiniais sumetimais. Rezultatas – daugiau informacijos, kaip šios įmonės prisideda prie ekonomikos.

2.2.2   Šiuo metu Komisija kartu su valstybėmis narėmis stengiasi rasti būdų, kaip pašalinti kliūtis, dėl kurių moterys nesiryžta pasirinkti verslininkių kelio; tuo tikslu vykdomos įvairios iniciatyvos, be kita ko:

| — | 2011 m. lapkričio 15 d. per ES Tarybai pirmininkavusios Lenkijos organizuotą renginį įkurtas Europos moterų verslininkių konsultantų tinklas. Šis tinklas S– vienas iš 2011 m. SVA peržiūros metu pasiūlytų veiksmų, jis vykdo ir padeda vykdyti veiksmus, kuriais propaguojamas, remiamas ir skatinamas moterų verslumas. |
| --- | --- |

—

2011 m. lapkričio 15 d. per ES Tarybai pirmininkavusios Lenkijos organizuotą renginį įkurtas Europos moterų verslininkių konsultantų tinklas. Šis tinklas S– vienas iš 2011 m. SVA peržiūros metu pasiūlytų veiksmų, jis vykdo ir padeda vykdyti veiksmus, kuriais propaguojamas, remiamas ir skatinamas moterų verslumas.

| — | Europos politikos formuotojų tinklas moterų verslumui skatinti (WES). |
| --- | --- |

—

Europos politikos formuotojų tinklas moterų verslumui skatinti (WES).

| — | Moterų verslumo portalas (6). |
| --- | --- |

—

Moterų verslumo portalas (6).

3.   Ekonominis potencialas

3.1   ES skatina pažangą, bet dar turi imtis papildomų svarbių priemonių, kad išlaisvintų visą įmonių, ypač moterims priklausančių MVĮ, potencialą. Verslo srityje moterys pernelyg dažnai lieka nepastebėtos – tai pasakytina apie žiniasklaidą, verslui atstovaujančias organizacijas ir poveikio politikos formavimui mechanizmus.

3.2   Verslumo srityje vis dar didelė lyčių nelygybė, todėl moterų verslininkių yra mažiau. Šiandien Europoje moterys verslininkės sudaro ne daugiau kaip 30 proc. visų verslininkų. Tai dar viena priežastis, kodėl neišnaudojamas ekonomikos augimo potencialas.

3.3   2012 m. moterims priklausančių įmonių reikšmė yra didelė kaip niekada; moterims priklausančios įmonės veikia visoje Europoje ir kaimyniniuose regionuose, pavyzdžiui, EUROMED (7), kiekviename sektoriuje; prisidėdamos prie ekonomikos augimo, naujų darbo vietų kūrimo ir išsaugojimo jos turi didžiulės reikšmės užtikrinant, kad ekonomika atsigautų ir augtų.

3.4   Daugiausia nerimo kelia tai, kad tokiu laikotarpiu, kai valstybės finansavimas verslui remti daugelyje šalių mažinamas, o įmonės visomis išgalėmis stengiasi išgyventi ir augti, paramos moterims priklausančioms įmonėms politika, nepaisant skambių žodžių, į darbotvarkes neįtraukiama. Moterims priklausančios įmonės – tai milijardų eurų šaltinis (8), kurį privalu pripažinti, o ne ignoruoti.

3.5   Vienas sunkiausių uždavinių, kurį reikia išspręsti norint kiekybiškai įvertinti Europos moterų įmones, yra duomenų – ir kiekybinių, ir kokybinių, – trūkumas. Verslo registruose ir daugelyje valstybės statistikos šaltinių (įskaitant PVM mokėtojų registrą) duomenys nėra skirstomi pagal lytį. Bankai ar paramos verslui organizacijos duomenų pagal lytį dažniausiai taip pat neskirsto.

3.6   Nepaisant šių trūkumų, kai kuriuose nuosekliuose informacijos apie verslumą ir savarankišką darbą šaltiniuose informacija apie moterų ir vyrų verslo veiklą yra teikiama. Pavyzdžiui, tokią informaciją atspindi Pasaulinės verslumo stebėsenos ir ataskaitos (angl. Global Entrepreneurship Monitor (GEM)) ir daugumoje Europos šalių atliekamos metinės gyventojų apžvalgos (gyventojų surašymai). JAV renkami duomenys – pavyzdys, kuriuo galėtų sekti Europa (9).

3.7   Iš tyrimų duomenų (10) matyti, kad moterims priklausančios įmonės daugiau negu kiti darbdaviai investuoja į savo darbuotojų mokymą, apie du trečdaliai tokių įmonių stengiasi gilinti savo vadovų vadybinius įgūdžius. Tikėtina, kad investicijos augimo perspektyvų turinčiam moterims priklausančiam verslui paremti gali atnešti didesnę grąžą negu investicijos į verslą apskritai.

3.8   Dauguma statistinių duomenų yra paremti konservatyviomis prognozėmis ir turima nemažai tyrimų duomenų, iš kurių matyti, kad augimo aktyviau siekia moterys verslininkės, įskaitant ir tas, kurios augina vaikus (11). Jungtinės Karalystės „Natwest Bank“ atliktas tyrimas parodė, kad 88 proc. moterų (vyrų – 74 proc.) prognozavo savo verslo augimą. Prognozuotas vidutinis 25 proc. augimas.

4.   Lyčių lygybė versle

4.1   ES etinė pareiga yra užtikrinti moterims tai, ko jos iš tikrųjų nusipelno. Lyčių lygybės darbotvarkė turi nuolat būti ES sprendimų priėmimo proceso dėmesio centre. Krizės laikotarpiu „lytinis teisingumas“ tampa dar svarbesnis. Diskusijoje privalo dalyvauti abi pusės – ir vyrai, ir moterys, – kadangi pernelyg dažnai su moterimis susijusių klausimų spręsti imasi tik moterys.

4.2   Lyčių aspekto integravimo politika, įskaitant teisės aktus, vykdoma visoje Europoje, bet be didelių pastangų vykdyti išteklių arba lėšų suteikimo pagal lytis analizę. Norint užtikrinti skaidrumą, atskaitomybę ir deramą sąžiningumą, kurie būtų įrodymas, kad laikomasi lyčių lygybės reikalavimų, tokia analizė būtina.

4.3   Tai yra privaloma pagal JK teisę vykdant „Lyčių lygybės pareigą“ (angl. Gender Equality Duty) (12), įpareigojančią visus valdžios institucijų atstovus einant savo pareigas dėti deramas pastangas:

| — | užkirsti kelią neteisėtai diskriminacijai ir priekabiavimui dėl lyties, |
| --- | --- |

—

užkirsti kelią neteisėtai diskriminacijai ir priekabiavimui dėl lyties,

| — | skatinti lygias vyrų ir moterų galimybes. |
| --- | --- |

—

skatinti lygias vyrų ir moterų galimybes.

Tam būtina skiriamų išteklių ir lėšų analizė, kad būtų įrodytas neutralumas lyčių atžvilgiu.

4.4   Lyčių lygybės pareigos koncepcija yra svarbi norint užtikrinti lyčių lygybę numatant atsakomybę ir vykdant išteklių skyrimo analizę bei duomenų pagal lytį rinkimą. Tai padėtų politikos formuotojams įvertinti tikrąjį poveikį moterų verslumui. (Pavyzdžiui, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ar Europos socialinio fondo (ESF) atveju ES skiria lėšas valstybėms narėms, kurios šias lėšas paskirsto regionų lygmeniu. Dažnai minėtos lėšos panaudojamos darbo vietoms kurti steigiant naujas įmones, bet nė vienu momentu neužsimenama apie lyčių klausimą.) Norint užtikrinti lyčių lygybės skaidrumą visų lygmenų politikos formuotojai turėtų domėtis ir analizuoti, kaip lyties požiūriu paskirstomi pinigai.

4.5   Lytis gali būti „padidinamuoju stiklu“, kuris padės suprasti ir pašalinti kitokią nelygybę (rasinę, dėl negalios ar amžiaus). Kad lyčių aspektas būtų veiksmingai integruojamas visoje Europoje, reikia laikytis integruoto požiūrio, kaip kad pabrėžta OECD ataskaitoje „Augimo skatinimas mažinant atotrūkį tarp lyčių“ (angl. Tackle gender gap to boost growth) (13). Domintis lyčių klausimu reikia atsižvelgti į visus lygybės aspektus ir tai turi poveikio visiems – vyrams ir moterims. Domintis lyčių klausimu pripažįstama, kad moterų ir vyrų nelygybę lemia neteisingumas arba visiems poveikį darantys stereotipai.

4.6   Lyties aspekto analizė būtina norint išvengti išteklių švaistymo švietimo ir mokymo srityse, didesnio sveikatos sutrikimų skaičiaus, ekonominių sąnaudų įmonėse, kuriose nevertinami moterų gebėjimai ir nepripažįstamas jų potencialas bei gabumai. Be to, norint įgalinti įvairaus amžiaus moteris ypač svarbu remti karjeros vystymą, nugalėti stereotipus ir įveikti vadinamąsias „stiklines lubas“. Žiniasklaida ir visuomenė turėtų daugiau dėmesio skirti pavyzdį rodančioms moterims ir moterims lyderėms, kad būtų propaguojamos teigiamos ekonominės permainos, prie kurių vystymo prisideda moterys.

5.   Rekomendacijos

5.1   Politiniai veiksmai

5.1.1   EESRK pripažįsta, kad Europoje dabar griežto taupymo priemonių laikas, bet nesudėtinga konkreti politika moterims priklausančių įmonių srityje galėtų užtikrinti investicijų grąžą, kuri būtų didesnė už kuklius ES ir valstybių narių įnašus į šių keturių pasiūlymų įgyvendinimą.

5.1.2   Šie pasiūlymai pasirinkti ne atsitiktinai: tai konsultacijų su moterimis verslininkėmis ir verslo asociacijomis rezultatas. Panašios rekomendacijos pateiktos ir Europos Parlamento rezoliucijoje (14). Dar svarbiau yra tai, kad panašios priemonės pradėtos taikyti JAV priėmus įstatymą dėl moterų versle (angl. Women‘s Business Ownership Act) (1988 m.). Didžiausią poveikį turėjo privalomi elementai, susiję su duomenų rinkimu ir viešaisiais pirkimais. Šiuo metu JAV moterų verslininkių santykis su vyrais verslininkais yra maždaug 2:1 (savo verslą turinčių moterų skaičiaus procentinė dalis, palyginti su bendru įmonių skaičiumi JAV, nuo 26 proc. 1992 m. išaugo iki 57 proc. 2002 m.). Dėl to padvigubėjo moterų verslininkių skaičius, sukurta daugiau darbo vietų ir išaugo ekonominė nauda visuomenei.

5.1.3   Pasiūlymai būtų tokie:

| 5.1.3.1 | Europos Komisijoje ir kompetentingose valstybių narių ministerijose įsteigti moterų verslininkių skyrius. Pageidautina ne tose ministerijose, kurios atsakingos už lyčių klausimus, kad atsakomybė už ekonominę įmonių veiklą ir lyčių lygybės klausimus būtų aiškiai atskirta. Šiems skyriams reikia suteikti rimtus įgaliojimus nustatant tikslus ir skiriant išteklius. Šiuo metu Įmonių ir pramonės GD tik 1 darbuotojas iš 900 užsiima išimtinai moterų verslumo Europoje klausimais! |
| --- | --- |

5.1.3.1

Europos Komisijoje ir kompetentingose valstybių narių ministerijose įsteigti moterų verslininkių skyrius. Pageidautina ne tose ministerijose, kurios atsakingos už lyčių klausimus, kad atsakomybė už ekonominę įmonių veiklą ir lyčių lygybės klausimus būtų aiškiai atskirta. Šiems skyriams reikia suteikti rimtus įgaliojimus nustatant tikslus ir skiriant išteklius. Šiuo metu Įmonių ir pramonės GD tik 1 darbuotojas iš 900 užsiima išimtinai moterų verslumo Europoje klausimais!

| 5.1.3.2 | Europos Komisijoje ir valstybių narių ministerijose, atsakingose už įmonių reikalus, paskirti direktorių (pasiuntinį) arba vyriausiąjį įgaliotinį moterų įmonių klausimams spręsti, bet jo funkcijos būtų tarpžinybinės ir jis būtų atsakingas už informavimą, kokios ekonominės naudos duoda moterų skatinimas pradėti ir plėtoti verslą. Tai būtų laikinos pareigos (4–10 m. laikotarpiui, atsižvelgiant į ekonominę padėtį ir finansavimo struktūrą) su labai aiškiais įgaliojimais, konkrečiais tikslais ir atskaitomybe. Direktoriui (pasiuntiniui) arba vyriausiajam įgaliotiniui moterų įmonių klausimams spręsti taip pat būtų galima patikėti karjeros pramonėje arba akademiniame pasaulyje populiarinimą, kadangi tai padeda plėtoti moterų verslumą tokiose srityse kaip moksliniai tyrimai, mokslas, aukštosios technologijos, tiesioginiai pardavimai ir elektroninių priemonių (IRT) plėtra. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Europos Komisijoje ir valstybių narių ministerijose, atsakingose už įmonių reikalus, paskirti direktorių (pasiuntinį) arba vyriausiąjį įgaliotinį moterų įmonių klausimams spręsti, bet jo funkcijos būtų tarpžinybinės ir jis būtų atsakingas už informavimą, kokios ekonominės naudos duoda moterų skatinimas pradėti ir plėtoti verslą. Tai būtų laikinos pareigos (4–10 m. laikotarpiui, atsižvelgiant į ekonominę padėtį ir finansavimo struktūrą) su labai aiškiais įgaliojimais, konkrečiais tikslais ir atskaitomybe. Direktoriui (pasiuntiniui) arba vyriausiajam įgaliotiniui moterų įmonių klausimams spręsti taip pat būtų galima patikėti karjeros pramonėje arba akademiniame pasaulyje populiarinimą, kadangi tai padeda plėtoti moterų verslumą tokiose srityse kaip moksliniai tyrimai, mokslas, aukštosios technologijos, tiesioginiai pardavimai ir elektroninių priemonių (IRT) plėtra.

| 5.1.3.3 | Rinkti esminius duomenis, leidžiančius įvertinti ir apskaičiuoti lėšų skyrimą moterims verslininkėms, nes tai pagrindinė priežastis, dėl kurios moterys yra diskriminuojamos verslo aplinkoje, ypač pradiniame verslo etape. Rengti kasmetines politikos ir mokslinių tyrimų apžvalgas apie visų Europos regionų moterų įmones. Valdžios institucijų departamentuose ir žinybose rinkti daugiau pagal lytį suskirstytų duomenų ir juos padaryti prieinamesnius. Labai svarbu, kad Įmonių ir pramonės GD ir už ekonomikos vystymą atsakingos ministerijos visose valstybėse narėse vykdytų lyčių poveikio vertinimą rinkdamos atitinkamus duomenis apie, pavyzdžiui, moterų verslininkių skaičių, moterims priklausančių įmonių skaičių, tokių įmonių darbuotojų skaičių, išteklių skyrimą tokioms įmonėms ir verslininkėms. Svarbu atkreipti dėmesį, kad tokios šalys kaip Australija, Kanada ir JAV rinkdamos ir analizuodamos šiuos duomenis sėkmingai padidino moterų verslumo lygį. |
| --- | --- |

5.1.3.3

Rinkti esminius duomenis, leidžiančius įvertinti ir apskaičiuoti lėšų skyrimą moterims verslininkėms, nes tai pagrindinė priežastis, dėl kurios moterys yra diskriminuojamos verslo aplinkoje, ypač pradiniame verslo etape. Rengti kasmetines politikos ir mokslinių tyrimų apžvalgas apie visų Europos regionų moterų įmones. Valdžios institucijų departamentuose ir žinybose rinkti daugiau pagal lytį suskirstytų duomenų ir juos padaryti prieinamesnius. Labai svarbu, kad Įmonių ir pramonės GD ir už ekonomikos vystymą atsakingos ministerijos visose valstybėse narėse vykdytų lyčių poveikio vertinimą rinkdamos atitinkamus duomenis apie, pavyzdžiui, moterų verslininkių skaičių, moterims priklausančių įmonių skaičių, tokių įmonių darbuotojų skaičių, išteklių skyrimą tokioms įmonėms ir verslininkėms. Svarbu atkreipti dėmesį, kad tokios šalys kaip Australija, Kanada ir JAV rinkdamos ir analizuodamos šiuos duomenis sėkmingai padidino moterų verslumo lygį.

| 5.1.3.4 | Griežčiau vykdyti lyčių lygybę reglamentuojančius teisės aktus. Naujausi duomenys rodo, kad moterų nedarbas Europoje pasiekė aukščiausią lygį per pastaruosius 23 metus. Taip pat rekordiškai aukštas jaunimo, įskaitant daugelį jaunų absolvenčių, nedarbo lygis. Visoje Europoje išlieka vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ir moterims nepakankamai atstovaujama sprendimų priėmimo procese. Labai svarbu, kad ES ir valstybės narės vykdytų joms tenkančias su lyčių lygybę susijusias pareigas informaciją suskirstydamos pagal lytį, ypač duomenų rinkimo ir išteklių skyrimo srityje. |
| --- | --- |

5.1.3.4

Griežčiau vykdyti lyčių lygybę reglamentuojančius teisės aktus. Naujausi duomenys rodo, kad moterų nedarbas Europoje pasiekė aukščiausią lygį per pastaruosius 23 metus. Taip pat rekordiškai aukštas jaunimo, įskaitant daugelį jaunų absolvenčių, nedarbo lygis. Visoje Europoje išlieka vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ir moterims nepakankamai atstovaujama sprendimų priėmimo procese. Labai svarbu, kad ES ir valstybės narės vykdytų joms tenkančias su lyčių lygybę susijusias pareigas informaciją suskirstydamos pagal lytį, ypač duomenų rinkimo ir išteklių skyrimo srityje.

5.2   Pilietinės visuomenės veiksmai

5.2.1   Siūloma:

| 5.2.1.1 | Turint omenyje, kad visa su moterų verslumo ir moterims priklausančių įmonių skatinimu susijusi veikla visuomeniniu ir ekonominiu požiūriu yra naudinga visiems, vyrus reikia raginti dalyvauti šioje diskusijoje ir pripažinti moterų, kaip verslininkių, veiklos skatinimo pridėtinę vertę. Atitinkami komunikacijos būdai, tinklai ir mokymai turėtų būti skirti abiems lytims, o socialinė apsauga taip pat turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio į visus visuomenės narius principo. |
| --- | --- |

5.2.1.1

Turint omenyje, kad visa su moterų verslumo ir moterims priklausančių įmonių skatinimu susijusi veikla visuomeniniu ir ekonominiu požiūriu yra naudinga visiems, vyrus reikia raginti dalyvauti šioje diskusijoje ir pripažinti moterų, kaip verslininkių, veiklos skatinimo pridėtinę vertę. Atitinkami komunikacijos būdai, tinklai ir mokymai turėtų būti skirti abiems lytims, o socialinė apsauga taip pat turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio į visus visuomenės narius principo.

| 5.2.1.2 | Užtikrinti galimybes visiems užsiimti verslu, pasitelkiant švietimą, padedantį pašalinti su verslininkais susijusius lyčių stereotipus, bei pakoreguoti verslininkams apibūdinti vartojamą kalbos stilių ir terminus Kartu užtikrinti, kad dabartinė parama verslininkams, skirta universitetų ir tęstinio mokymo srityje, būtų patraukli ir naudinga jaunoms moterims, kadangi tai leistų sumažinti skirtumą tarp verslą pradedančių jaunų vyrų ir jaunų moterų skaičiaus. |
| --- | --- |

5.2.1.2

Užtikrinti galimybes visiems užsiimti verslu, pasitelkiant švietimą, padedantį pašalinti su verslininkais susijusius lyčių stereotipus, bei pakoreguoti verslininkams apibūdinti vartojamą kalbos stilių ir terminus Kartu užtikrinti, kad dabartinė parama verslininkams, skirta universitetų ir tęstinio mokymo srityje, būtų patraukli ir naudinga jaunoms moterims, kadangi tai leistų sumažinti skirtumą tarp verslą pradedančių jaunų vyrų ir jaunų moterų skaičiaus.

| 5.2.1.3 | Skatinti tradicines ir netradicines įvairaus amžiaus moterų karjeros galimybes lyties požiūriu neutraliu būdu. Europoje yra daug aukštos kvalifikacijos diplomuotų moterų, kurių daugelis šiuo metu dėl krizės nedirba ir kurios galbūt nepagalvojo, kad nuosavas verslas galėtų būti išeitis. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Skatinti tradicines ir netradicines įvairaus amžiaus moterų karjeros galimybes lyties požiūriu neutraliu būdu. Europoje yra daug aukštos kvalifikacijos diplomuotų moterų, kurių daugelis šiuo metu dėl krizės nedirba ir kurios galbūt nepagalvojo, kad nuosavas verslas galėtų būti išeitis.

| 5.2.1.4 | Sukurti specialiai moterims skirtus verslo centrus, kurie užtikrintų pagrindinę verslo informaciją, ryšius, dalijimąsi žiniomis, mokymus ir konsultacijas. Tokių centrų kai kuriose ES šalyse nėra ir, plėtojant verslo asociacijų ir prekybos rūmų veiklą visoje ES jiems dažnai skiriamas nepakankamas finansavimas. Tačiau, kai skiriami konkretūs ištekliai, šie centrai gali būti labai veiksmingi skatinant moterų verslumą. Vokietijoje yra daug geriausios praktikos pavyzdžių. |
| --- | --- |

5.2.1.4

Sukurti specialiai moterims skirtus verslo centrus, kurie užtikrintų pagrindinę verslo informaciją, ryšius, dalijimąsi žiniomis, mokymus ir konsultacijas. Tokių centrų kai kuriose ES šalyse nėra ir, plėtojant verslo asociacijų ir prekybos rūmų veiklą visoje ES jiems dažnai skiriamas nepakankamas finansavimas. Tačiau, kai skiriami konkretūs ištekliai, šie centrai gali būti labai veiksmingi skatinant moterų verslumą. Vokietijoje yra daug geriausios praktikos pavyzdžių.

| 5.2.1.5 | Užtikrinti paramą ir prieigą prie informacijos, lėšų ir išteklių mokslinių tyrimų, mokslo ir technologijų srityse moterims, norinčioms įsteigti savo įmonę arba plėtoti mokslinius tyrimus ar inovacijas. |
| --- | --- |

5.2.1.5

Užtikrinti paramą ir prieigą prie informacijos, lėšų ir išteklių mokslinių tyrimų, mokslo ir technologijų srityse moterims, norinčioms įsteigti savo įmonę arba plėtoti mokslinius tyrimus ar inovacijas.

| 5.2.1.6 | Finansų įstaigos turėtų persvarstyti savo poziciją dėl informacijos apie skolinimą atskleidimo atsižvelgiant į lyties aspektą. Yra tyrimų, rodančių, kad moterims skolinama nedaug ir dažnai už gerokai didesnę palūkanų normą negu vyrams (15). |
| --- | --- |

5.2.1.6

Finansų įstaigos turėtų persvarstyti savo poziciją dėl informacijos apie skolinimą atskleidimo atsižvelgiant į lyties aspektą. Yra tyrimų, rodančių, kad moterims skolinama nedaug ir dažnai už gerokai didesnę palūkanų normą negu vyrams (15).

| 5.2.1.7 | Peržiūrėti visiems verslininkams taikomas socialinės apsaugos nuostatas ir ypač praktinius aspektus, susijusius su socialinės apsaugos užtikrinimu moterims verslininkėms nėštumo laikotarpiu, auginant vaikus ir globojant kitus šeimos narius. Komisijos veiksmų plane „Europos verslumo darbotvarkė“ (16) pabrėžiama, kad būtina sukurti geresnes socialinės apsaugos sistemas, bet nėra žingsnių į priekį pateikiant atitinkamus pasiūlymus. |
| --- | --- |

5.2.1.7

Peržiūrėti visiems verslininkams taikomas socialinės apsaugos nuostatas ir ypač praktinius aspektus, susijusius su socialinės apsaugos užtikrinimu moterims verslininkėms nėštumo laikotarpiu, auginant vaikus ir globojant kitus šeimos narius. Komisijos veiksmų plane „Europos verslumo darbotvarkė“ (16) pabrėžiama, kad būtina sukurti geresnes socialinės apsaugos sistemas, bet nėra žingsnių į priekį pateikiant atitinkamus pasiūlymus.

| 5.2.1.8 | ES lygiu sudaryti ir įgyvendinti susitarimą dėl viešosios žiniasklaidos, kad viešosios žiniasklaidos atstovai valstybėse narėse būtų raginami įsipareigoti siekti tikslo skleidžiant su verslumu susijusią informaciją užtikrinti lyčių pusiausvyrą: moteris iš „moteriškų“ rubrikų reikia perkelti į verslo puslapius! Tyrimai rodo, kad žiniasklaidoje pateikiama informacija gali turėti stiprų ir teigiamą poveikį moterų verslininkių įvaizdžiui ir požiūriui į jas. Platesnis sėkmingos moterų verslininkių, kurios gali būti pavyzdžiu, patirties pristatymas žiniasklaidoje turėtų apčiuopiamą poveikį visuomenės požiūriui į moteris verslininkes. |
| --- | --- |

5.2.1.8

ES lygiu sudaryti ir įgyvendinti susitarimą dėl viešosios žiniasklaidos, kad viešosios žiniasklaidos atstovai valstybėse narėse būtų raginami įsipareigoti siekti tikslo skleidžiant su verslumu susijusią informaciją užtikrinti lyčių pusiausvyrą: moteris iš „moteriškų“ rubrikų reikia perkelti į verslo puslapius! Tyrimai rodo, kad žiniasklaidoje pateikiama informacija gali turėti stiprų ir teigiamą poveikį moterų verslininkių įvaizdžiui ir požiūriui į jas. Platesnis sėkmingos moterų verslininkių, kurios gali būti pavyzdžiu, patirties pristatymas žiniasklaidoje turėtų apčiuopiamą poveikį visuomenės požiūriui į moteris verslininkes.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  1988 m. Moterų verslo nuosavybės įstatymas (angl. Women’s Business Ownership Act) (HR5050) http://www.nwbc.gov/sites/default/files/nwbc05.pdf.

1

Women’s Business Ownership Act

(2)  (2010/2275 (INI)).

2

(3)  EESRK nuomonė dėl Įsidarbinimo galimybės ir verslumo: pilietinės visuomenės, socialinių partnerių ir vietos bei regionų valdžios institucijų vaidmuo siekiant lyčių lygybės (OL C 256, 2007 10 27, p. 114).

3

(4)  2014–2020 m. Įmonių ir MVĮ konkurencingumo programa (COSME).

4

(5)  COM(2011) 702 final.

5

(6)  Žr.: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/women/portal/.

6

(7)  EESRK nuomonė dėl Moterų verslumo skatinimo Europos ir Viduržiemio jūros regiono valstybėse (OL C 256, 2007 10 27).

7

(8)  Žr. www.wescotland.co.uk/wepg.

8

(9)  http://womeninbusiness.about.com/od/wibtrendsandstatistics/a/statswibindustr.htm

9

(10)  http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/enterprise/docs/b/11-1078-bis-small-business-survey-2010-women-led-businesses-boost.pdf

10

(11)  http://www.enterprising-women.org/static/ew_growthreport.pdf.

11

(12)  http://freedownload.is/doc/overview-of-the-gender-equality-duty-11622854.html.

12

(13)  http://www.oecd.org/document/0,3746,fr_21571361_44315115_50401407_1_1_1_1,00.html.

13

(14)  (2010/2275 (INI)).

14

(15)  Žr., pavyzdžiui, „Women and banks - Are female customers facing discrimination?“ (Moterys ir bankai. Ar moterys vartotojos yra diskriminuojamos?), IPPR (Viešosios politikos tyrimų instituto) ataskaita, 2011 m. lapkričio mėn., skelbiama http://www.wireuk.org/uploads/files/women-banks_Nov2011_8186.pdf; „Women’s business ownership: a review of the academic, popular and internet literature“ (Moterims priklausančios įmonės: akademinės, populiariosios ir internetinės literatūros apžvalga), skelbiama http://www.bis.gov.uk/files/file38362.pdf.

15

(16)  COM(2004) 70 final.

16

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/29

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl lemiamo moterų vaidmens plėtojant vystymosi ir inovacijų modelį žemės ūkyje ir kaimo vietovėse (nuomonė savo iniciatyva)

2012/C 299/06

Pranešėja Daniela RONDINELLI

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. sausio 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Lemiamo moterų vaidmens plėtojant vystymosi ir inovacijų modelį žemės ūkyje ir kaimo vietovėse

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 26 d. priėmė savo nuomonę.

482–ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 12 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 204 nariams balsavus už, 5 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Reikėtų išanalizuoti, įvertinti ir skatinti žemės ūkio sektoriuje ir kaimo vietovėse dirbančių moterų ir (arba) moterų verslininkių potencialą visose be išimties Europos Sąjungos politikos srityse, kadangi tai yra būtina sąlyga siekiant, kad moterys galėtų tapti vystymosi ir inovacijų procesų dalyvėmis ir padėti visame sektoriuje įveikti krizę. |
| --- | --- |

1.1

Reikėtų išanalizuoti, įvertinti ir skatinti žemės ūkio sektoriuje ir kaimo vietovėse dirbančių moterų ir (arba) moterų verslininkių potencialą visose be išimties Europos Sąjungos politikos srityse, kadangi tai yra būtina sąlyga siekiant, kad moterys galėtų tapti vystymosi ir inovacijų procesų dalyvėmis ir padėti visame sektoriuje įveikti krizę.

| 1.2 | Vienodas požiūris, lygios galimybės ir priemonės gerinti moterims sąlygas turi būti užtikrinta visuose ES teisės aktuose ir programose, visų pirma veiksmingai įtraukiant lyčių aspektą, supaprastinant procedūras finansavimui gauti ir reguliariai vertinant rezultatus. |
| --- | --- |

1.2

Vienodas požiūris, lygios galimybės ir priemonės gerinti moterims sąlygas turi būti užtikrinta visuose ES teisės aktuose ir programose, visų pirma veiksmingai įtraukiant lyčių aspektą, supaprastinant procedūras finansavimui gauti ir reguliariai vertinant rezultatus.

| 1.3 | Moterys turi dalyvauti rengiant sektoriaus teritorinius ir regioninius vystymosi planus, t. y joms turi būti sudarytos sąlygos dalyvauti, reikšti savo poreikius, dalytis patirtimi ir supažindinti su projektais (gebėjimų stiprinimas). |
| --- | --- |

1.3

Moterys turi dalyvauti rengiant sektoriaus teritorinius ir regioninius vystymosi planus, t. y joms turi būti sudarytos sąlygos dalyvauti, reikšti savo poreikius, dalytis patirtimi ir supažindinti su projektais (gebėjimų stiprinimas).

| 1.4 | Universitetai, mokslinių tyrimų centrai turėtų bendradarbiauti su suinteresuotosiomis moterimis, kad galėtų išanalizuoti galimybes ir poreikius, pasiūlyti technologines ir mokymo priemones ir taip paremti moterų vadovaujamų įmonių vystymąsi, pagerinti žemės ūkio sektoriuje dirbančių moterų darbo ir gyvenimo sąlygas. |
| --- | --- |

1.4

Universitetai, mokslinių tyrimų centrai turėtų bendradarbiauti su suinteresuotosiomis moterimis, kad galėtų išanalizuoti galimybes ir poreikius, pasiūlyti technologines ir mokymo priemones ir taip paremti moterų vadovaujamų įmonių vystymąsi, pagerinti žemės ūkio sektoriuje dirbančių moterų darbo ir gyvenimo sąlygas.

| 1.5 | IRT (1) atlieka labai svarbų vaidmenį vystant ir gerinant moterų veiklos sąlygas žemės ūkyje, tačiau šios priemonės turi būti veiksmingos, tinkamai taikomos visoje teritorijoje, prieinamos ir įperkamos (plačiajuostis ryšys). Šių technologijų diegimas gali prisidėti prie darbo vietų IRT specialistams kūrimo. |
| --- | --- |

1.5

IRT (1) atlieka labai svarbų vaidmenį vystant ir gerinant moterų veiklos sąlygas žemės ūkyje, tačiau šios priemonės turi būti veiksmingos, tinkamai taikomos visoje teritorijoje, prieinamos ir įperkamos (plačiajuostis ryšys). Šių technologijų diegimas gali prisidėti prie darbo vietų IRT specialistams kūrimo.

| 1.6 | Moterų tinklai, sukurti naudojant veiksmingas IRT, padeda užmegzti ryšius, didina dalyvavimo galimybes, skatina ES ir šalių kandidačių ir trečiųjų šalių moteris bendrauti ir dalytis gerąją patirtimi, taigi kartu prisideda prie tarptautinio bendradarbiavimo ir prekybos plėtojimo. |
| --- | --- |

1.6

Moterų tinklai, sukurti naudojant veiksmingas IRT, padeda užmegzti ryšius, didina dalyvavimo galimybes, skatina ES ir šalių kandidačių ir trečiųjų šalių moteris bendrauti ir dalytis gerąją patirtimi, taigi kartu prisideda prie tarptautinio bendradarbiavimo ir prekybos plėtojimo.

| 1.7 | Mokymas turėtų būti susietas su žemės ūkio sektoriaus ir kaimo vietovių moterų poreikiais ir jų potencialu. Pačioms moterims gali būti patikėta skleisti žinias taikant novatoriškus metodus (diskusijų ir savišvietos grupės, laikraščių rubrikų rengimas, paskaitos švietimo įstaigose ir t. t.). |
| --- | --- |

1.7

Mokymas turėtų būti susietas su žemės ūkio sektoriaus ir kaimo vietovių moterų poreikiais ir jų potencialu. Pačioms moterims gali būti patikėta skleisti žinias taikant novatoriškus metodus (diskusijų ir savišvietos grupės, laikraščių rubrikų rengimas, paskaitos švietimo įstaigose ir t. t.).

| 1.8 | Kad moterys galėtų burtis į organizacijas ir jose dalyvauti, taigi plėtoti savo potencialą, būtina užtikrinti veiksmingas, prieinamas ir lanksčias paslaugas, kad jos galėtų dalį namų ruošos darbams skiriamo laiko skirti dalyvaujamajai veiklai. Šios paslaugos apima ne tik sveikatos priežiūros, transporto, paskolų, platinimo ir rinkodaros sektorius, vyresnio amžiaus žmonių ir vaikų priežiūrą, bet ir socialinių paslaugų sektorius, kurie užtikrina apsaugą jos neturinčioms moterims. Be to, minėtose srityse taip pat gali būti kuriamos su atitinkamomis paslaugomis susijusios darbo vietos. |
| --- | --- |

1.8

Kad moterys galėtų burtis į organizacijas ir jose dalyvauti, taigi plėtoti savo potencialą, būtina užtikrinti veiksmingas, prieinamas ir lanksčias paslaugas, kad jos galėtų dalį namų ruošos darbams skiriamo laiko skirti dalyvaujamajai veiklai. Šios paslaugos apima ne tik sveikatos priežiūros, transporto, paskolų, platinimo ir rinkodaros sektorius, vyresnio amžiaus žmonių ir vaikų priežiūrą, bet ir socialinių paslaugų sektorius, kurie užtikrina apsaugą jos neturinčioms moterims. Be to, minėtose srityse taip pat gali būti kuriamos su atitinkamomis paslaugomis susijusios darbo vietos.

| 1.9 | Visos ES valstybės narės turėtų skatinti teisiškai pripažinti sutuoktinių pagalbininkų statusą siekiant, kad jiems būtų užtikrinta socialinė ir sveikatos apsauga. ES lygmeniu reikėtų sukurti bendrą nuosavybę reglamentuojančią sistemą, pavyzdžiui, priimti statutą, skirtą moterims žemės ūkyje ir kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

1.9

Visos ES valstybės narės turėtų skatinti teisiškai pripažinti sutuoktinių pagalbininkų statusą siekiant, kad jiems būtų užtikrinta socialinė ir sveikatos apsauga. ES lygmeniu reikėtų sukurti bendrą nuosavybę reglamentuojančią sistemą, pavyzdžiui, priimti statutą, skirtą moterims žemės ūkyje ir kaimo vietovėse.

| 1.10 | Moterys galės prisidėti prie žemės ūkio ir aplinkos tvarumo skatinimo, jei jos turės reikiamų žinių ir technologinių priemonių (ekologiškos technologijos, efektyvus išteklių valdymas, ekologiškos energijos gamyba ir pan.). Norinčioms pradėti inovatyvų ir tvarų verslą turėtų būti numatyta skubos tvarka (angl. fast track), kuri užtikrintų paprastesnes sąlygas gauti finansavimą (visų pirma, BŽŪP II ramsčio lėšų). |
| --- | --- |

1.10

Moterys galės prisidėti prie žemės ūkio ir aplinkos tvarumo skatinimo, jei jos turės reikiamų žinių ir technologinių priemonių (ekologiškos technologijos, efektyvus išteklių valdymas, ekologiškos energijos gamyba ir pan.). Norinčioms pradėti inovatyvų ir tvarų verslą turėtų būti numatyta skubos tvarka (angl. fast track), kuri užtikrintų paprastesnes sąlygas gauti finansavimą (visų pirma, BŽŪP II ramsčio lėšų).

| 1.11 | Moterys gali atlikti lemiamą vaidmenį atgaivinant amatininkystę, kokybiškų ir ekologiškų tradicinių produktų gamybą, tačiau šiuo tikslu reikėtų skatinti glaudesnius moterų gamintojų ir vartotojų ryšius, jiems skirti daugiau dėmesio ir juos plėtoti (kaip trumpų tiekimo grandinių atveju). |
| --- | --- |

1.11

Moterys gali atlikti lemiamą vaidmenį atgaivinant amatininkystę, kokybiškų ir ekologiškų tradicinių produktų gamybą, tačiau šiuo tikslu reikėtų skatinti glaudesnius moterų gamintojų ir vartotojų ryšius, jiems skirti daugiau dėmesio ir juos plėtoti (kaip trumpų tiekimo grandinių atveju).

| 1.12 | BŽŪP reformos ir kaimo plėtros politikos priemonės turėtų padėti skatinti moterų darbą ir veiklą – tam visų pirma reikėtų įgyvendinti moterims skirtas temines programas (II ramstis). |
| --- | --- |

1.12

BŽŪP reformos ir kaimo plėtros politikos priemonės turėtų padėti skatinti moterų darbą ir veiklą – tam visų pirma reikėtų įgyvendinti moterims skirtas temines programas (II ramstis).

| 1.13 | Valstybės narės, regionai, vietos valdžios institucijos ir socialiniai partneriai yra bendrai atsakingi už žemės ūkio ir kaimo vietovėse gyvenančių moterų potencialo stiprinimą – turi užtikrinti, kad būtų vykdomi teisės aktai, ir įdiegti tinkamą teisinę sistemą, kuria garantuotų, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio ir atstovavimo principų (taip pat ir savose institucijose). Teigiami kai kurių valstybių narių pavyzdžiai turėtų skatinti, kad moterims – kaip ragino ir Europos Parlamentas – būtų tinkamai atstovaujama visuose žemės ūkio sektoriaus ir kaimo vietovių politiniuose, ekonominiuose ir socialiniuose organuose. |
| --- | --- |

1.13

Valstybės narės, regionai, vietos valdžios institucijos ir socialiniai partneriai yra bendrai atsakingi už žemės ūkio ir kaimo vietovėse gyvenančių moterų potencialo stiprinimą – turi užtikrinti, kad būtų vykdomi teisės aktai, ir įdiegti tinkamą teisinę sistemą, kuria garantuotų, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio ir atstovavimo principų (taip pat ir savose institucijose). Teigiami kai kurių valstybių narių pavyzdžiai turėtų skatinti, kad moterims – kaip ragino ir Europos Parlamentas – būtų tinkamai atstovaujama visuose žemės ūkio sektoriaus ir kaimo vietovių politiniuose, ekonominiuose ir socialiniuose organuose.

2.   Neišnaudotas potencialas

| 2.1 | Moterų potencialas žemės ūkio ir kaimo vietovėse nepakankamai įvertintas: 2010 m. BŽŪP ataskaitoje (2) vieninteliai duomenys apie moteris pateikiami Eurostato statistikoje, 2010 m. kaimo plėtros ataskaitoje užsimenama tik apie vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumus (76 proc. vyrų ir 62 proc. moterų (3)). Netgi įdomiame 2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendime dėl Bendrijos kaimo plėtros strateginių gairių (4) moterys minimos tik pabrėžiant būtinybę skatinti moterų galimybes įsidarbinti. |
| --- | --- |

2.1

Moterų potencialas žemės ūkio ir kaimo vietovėse nepakankamai įvertintas: 2010 m. BŽŪP ataskaitoje (2) vieninteliai duomenys apie moteris pateikiami Eurostato statistikoje, 2010 m. kaimo plėtros ataskaitoje užsimenama tik apie vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumus (76 proc. vyrų ir 62 proc. moterų (3)). Netgi įdomiame 2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendime dėl Bendrijos kaimo plėtros strateginių gairių (4) moterys minimos tik pabrėžiant būtinybę skatinti moterų galimybes įsidarbinti.

| 2.2 | 2011 m. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl moterų vaidmens žemės ūkyje ir kaimo vietovėse (5) nurodomi svarbiausi sunkumai, kurių patiria moterys, ir siūloma keletas strateginių būdų, kaip moterims padėti jų socialinio ir ekonominio gyvenimo srityse. Komitetas pritaria EP analizei ir sutinka su pateiktomis išvadomis, taip pat norėtų priminti keletą savo paties nuomonių (6). |
| --- | --- |

2.2

2011 m. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl moterų vaidmens žemės ūkyje ir kaimo vietovėse (5) nurodomi svarbiausi sunkumai, kurių patiria moterys, ir siūloma keletas strateginių būdų, kaip moterims padėti jų socialinio ir ekonominio gyvenimo srityse. Komitetas pritaria EP analizei ir sutinka su pateiktomis išvadomis, taip pat norėtų priminti keletą savo paties nuomonių (6).

| 2.3 | Komitetas vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl bendrųjų struktūrinių fondų nuostatų ir prie jo pridedamus Komisijos tarnybų darbo dokumentus (7), taip pat komunikatą dėl Europos žemės ūkio našumo ir tvarumo inovacijų partnerystės (8). Šiuose dokumentuose pateikiama įdomių pastabų, kurios leidžia tikėtis, kad ES institucijos skirs daugiau dėmesio lyčių lygybės klausimams ir Taryba priims atitinkamus sprendimus. |
| --- | --- |

2.3

Komitetas vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl bendrųjų struktūrinių fondų nuostatų ir prie jo pridedamus Komisijos tarnybų darbo dokumentus (7), taip pat komunikatą dėl Europos žemės ūkio našumo ir tvarumo inovacijų partnerystės (8). Šiuose dokumentuose pateikiama įdomių pastabų, kurios leidžia tikėtis, kad ES institucijos skirs daugiau dėmesio lyčių lygybės klausimams ir Taryba priims atitinkamus sprendimus.

| 2.4 | EESRK labai vertina kaimo moterų organizacijų ir panašių tinklų veiklą daugelyje valstybių narių: vienos šių organizacijų veikia savarankiškai, kitos yra integruotos į ūkininkų asociacijas. Egzistuoja ir kaimo jaunimo organizacijų, kurios yra labai aktyvios lyčių lygybės srityje. Tokiu būdu daug moterų įgyja tam tikrą kvalifikaciją ir motyvuojamos toliau dalyvauti verslo, socialinėje, profesinėje ir politinėje veikloje. Be to, jos daug prisidėjo prie iki šiol pasiektos pažangos, pavyzdžiui, užtikrinant ūkininkų šeimų socialinę apsaugą. Kai kuriose ūkininkų asociacijose – kuriose tradiciškai dominavo vyrai – moterys šiuo metu turi labai daug įtakos (9). Tokiais pavyzdžiais turėtų sekti visos valstybės narės. |
| --- | --- |

2.4

EESRK labai vertina kaimo moterų organizacijų ir panašių tinklų veiklą daugelyje valstybių narių: vienos šių organizacijų veikia savarankiškai, kitos yra integruotos į ūkininkų asociacijas. Egzistuoja ir kaimo jaunimo organizacijų, kurios yra labai aktyvios lyčių lygybės srityje. Tokiu būdu daug moterų įgyja tam tikrą kvalifikaciją ir motyvuojamos toliau dalyvauti verslo, socialinėje, profesinėje ir politinėje veikloje. Be to, jos daug prisidėjo prie iki šiol pasiektos pažangos, pavyzdžiui, užtikrinant ūkininkų šeimų socialinę apsaugą. Kai kuriose ūkininkų asociacijose – kuriose tradiciškai dominavo vyrai – moterys šiuo metu turi labai daug įtakos (9). Tokiais pavyzdžiais turėtų sekti visos valstybės narės.

| 2.5 | Kaip ir minėtuose dokumentuose, šioje nuomonėje siekiama nustatyti tam tikrus kriterijus ir priemones, kurie galėtų padėti išlaisvinti moterų darbo ir gebėjimo vadovauti įmonėms potencialą, paskatinti naujoves, reikalingas tvariam vystymuisi ir kokybiškoms darbo vietoms kurti. Geriau išanalizavus moterų galimybes, su darbu ir verslu susijusius jų poreikius žemės ūkio ir kaimo vietovėse, būtų galima padidinti ir pagerinti gamybą, kurti gamybos strategijas, įvairinti veiklą ir pasiekti, kad BŽŪP labiau derėtų su kaimo plėtros ir teritorinės sanglaudos politika. |
| --- | --- |

2.5

Kaip ir minėtuose dokumentuose, šioje nuomonėje siekiama nustatyti tam tikrus kriterijus ir priemones, kurie galėtų padėti išlaisvinti moterų darbo ir gebėjimo vadovauti įmonėms potencialą, paskatinti naujoves, reikalingas tvariam vystymuisi ir kokybiškoms darbo vietoms kurti. Geriau išanalizavus moterų galimybes, su darbu ir verslu susijusius jų poreikius žemės ūkio ir kaimo vietovėse, būtų galima padidinti ir pagerinti gamybą, kurti gamybos strategijas, įvairinti veiklą ir pasiekti, kad BŽŪP labiau derėtų su kaimo plėtros ir teritorinės sanglaudos politika.

3.   Duomenys ir jų aiškinimas

| 3.1 | Dėl viena po kitos sekusių BŽŪP reformų tapo sudėtinga įžvelgti sąvokų „žemės ūkio ekonomika“, „kaimo ekonomika“ ir „žemės valdymas ir naudojimas“ skirtumus. Taigi, dar labiau išsiplėtė tyrimų, susijusių su moterų problemomis, sritys (10), o jiems atlikti reikalingi tikslūs, surūšiuoti ir kokybiniai duomenys, kuriems surinkti reikalingos dar didesnės Eurostato pastangos. 2011 m. EP rezoliucijoje teigiama, kad iš 26,7 mln. „nuolat žemės ūkyje dirbančių“ asmenų, įskaitant visą žemės ūkio ir kaimo vietovėse vykdomą veiklą (kuri dažnai yra ne vienintelė ir nepagrindinė veikla), 42 proc. (t. y. 11,2 mln.) sudaro moterys. Eurostato tyrimuose žemės ūkio darbuotojai skaičiuojami taikant metinio darbo vieneto (MDV) metodiką, todėl ši agentūra nurodo mažesnį skaičių: 2010 m. iš viso žemės ūkyje (žemės ūkio, miškininkystės, medžioklės ir žūklės sektoriuose) dirbo 11,1 mln. vyrų ir moterų, iš jų apie 4,7 mln. moterų (11). |
| --- | --- |

3.1

Dėl viena po kitos sekusių BŽŪP reformų tapo sudėtinga įžvelgti sąvokų „žemės ūkio ekonomika“, „kaimo ekonomika“ ir „žemės valdymas ir naudojimas“ skirtumus. Taigi, dar labiau išsiplėtė tyrimų, susijusių su moterų problemomis, sritys (10), o jiems atlikti reikalingi tikslūs, surūšiuoti ir kokybiniai duomenys, kuriems surinkti reikalingos dar didesnės Eurostato pastangos. 2011 m. EP rezoliucijoje teigiama, kad iš 26,7 mln. „nuolat žemės ūkyje dirbančių“ asmenų, įskaitant visą žemės ūkio ir kaimo vietovėse vykdomą veiklą (kuri dažnai yra ne vienintelė ir nepagrindinė veikla), 42 proc. (t. y. 11,2 mln.) sudaro moterys. Eurostato tyrimuose žemės ūkio darbuotojai skaičiuojami taikant metinio darbo vieneto (MDV) metodiką, todėl ši agentūra nurodo mažesnį skaičių: 2010 m. iš viso žemės ūkyje (žemės ūkio, miškininkystės, medžioklės ir žūklės sektoriuose) dirbo 11,1 mln. vyrų ir moterų, iš jų apie 4,7 mln. moterų (11).

| 3.2 | Ši statistinė metodologija rodo, kad problema yra svarbi ne dėl skaičių, o dėl žemės ūkio ir kaimo vietovių sektoriaus strateginio pobūdžio, nes jis yra susijęs su miestų ir priemiesčių zonomis ir su jų tvariu (aplinkos ir socialiniu) vystymusi. Taigi nuomonėje moterų padėtis žemės ūkyje ir kaimo vietovėse bus vertinama atsižvelgiant į du aspektus: aukštus Europos žemės ūkio gamybos standartus ir moterų potencialą, kuri galima išlaisvinti pasitelkiant ribotus, tačiau veiksmingai ir tikslingai naudojamus išteklius. Be to, nereikia pamiršti, kad vis dar tęsiasi sudėtinga krizė, dėl kurios kyla sunkumų (tačiau taip pat ir atsiranda naujų galimybių) žemės ūkio ir kaimo vietovėse gyvenančios ir dirbančioms moterims. |
| --- | --- |

3.2

Ši statistinė metodologija rodo, kad problema yra svarbi ne dėl skaičių, o dėl žemės ūkio ir kaimo vietovių sektoriaus strateginio pobūdžio, nes jis yra susijęs su miestų ir priemiesčių zonomis ir su jų tvariu (aplinkos ir socialiniu) vystymusi. Taigi nuomonėje moterų padėtis žemės ūkyje ir kaimo vietovėse bus vertinama atsižvelgiant į du aspektus: aukštus Europos žemės ūkio gamybos standartus ir moterų potencialą, kuri galima išlaisvinti pasitelkiant ribotus, tačiau veiksmingai ir tikslingai naudojamus išteklius. Be to, nereikia pamiršti, kad vis dar tęsiasi sudėtinga krizė, dėl kurios kyla sunkumų (tačiau taip pat ir atsiranda naujų galimybių) žemės ūkio ir kaimo vietovėse gyvenančios ir dirbančioms moterims.

4.   Žemės ūkio ir kaimo ekonomika ir krizės poveikis

| 4.1 | Paskutiniai duomenys apie padėtį žemės ūkio ir kaimo vietovėse rodo, kad po to, kai dėl sumažėjusio vartojimo ir eksporto krito gamybos ir užimtumo lygis, sektoriuje vėl pastebimas augimas ir pajamų didėjimas. Vidaus rinkoje pastebimos tendencijos vadovautis kokybės ir tvarumo kriterijais, pavyzdžiui, kai kuriuose regionuose vartotojai vis dažniau teikia pirmenybę vietos („nulinės maisto mylios“ ir trumpos tiekimo grandinės (12)) ir (arba) ekologiškiems gaminiams. |
| --- | --- |

4.1

Paskutiniai duomenys apie padėtį žemės ūkio ir kaimo vietovėse rodo, kad po to, kai dėl sumažėjusio vartojimo ir eksporto krito gamybos ir užimtumo lygis, sektoriuje vėl pastebimas augimas ir pajamų didėjimas. Vidaus rinkoje pastebimos tendencijos vadovautis kokybės ir tvarumo kriterijais, pavyzdžiui, kai kuriuose regionuose vartotojai vis dažniau teikia pirmenybę vietos („nulinės maisto mylios“ ir trumpos tiekimo grandinės (12)) ir (arba) ekologiškiems gaminiams.

| 4.2 | Kalbant apie užimtumą, reikėtų priminti, kad 2007–2008 m. žemės ūkio sektoriuje buvo panaikinta 900 000 darbo vietų, tuo tarpu 2008–2009 m. prarasta jau tik 200 000 MDV (13). Taigi neigiama užimtumo tendencija galėtų stabilizuotis, kai būtų pasiekta natūralaus darbuotojų mažėjimo riba dėl įmonių veiklos racionalizavimo, kas skatina mažinti nekvalifikuotų ir didinti aukštesnės kvalifikacijos darbuotojų skaičių. |
| --- | --- |

4.2

Kalbant apie užimtumą, reikėtų priminti, kad 2007–2008 m. žemės ūkio sektoriuje buvo panaikinta 900 000 darbo vietų, tuo tarpu 2008–2009 m. prarasta jau tik 200 000 MDV (13). Taigi neigiama užimtumo tendencija galėtų stabilizuotis, kai būtų pasiekta natūralaus darbuotojų mažėjimo riba dėl įmonių veiklos racionalizavimo, kas skatina mažinti nekvalifikuotų ir didinti aukštesnės kvalifikacijos darbuotojų skaičių.

| 4.3 | Nepaisant šių viltį teikiančių ženklų, krizė dar toli gražu neįveikta ir moterų padėtis nepagerėjo: žemės ūkio gamybos sektoriuje tebėra daug neoficialiai ir labai nepalankiomis sąlygomis tiek visą darbo dieną (iš visą darbo dieną dirbančių darbuotojų 26 proc. yra moterys, 52 proc. vyrų), tiek ir ne visą darbo dieną (9,7 proc. vyrų ir 11,8 proc. moterų) dirbančių moterų (14); be to, nereikėtų pamiršti sezoninio darbo (šioje srityje dirbantys darbuotojai sudaro didelę darbuotojų dalį, o nuolatinių darbuotojų yra mažiau), taip pat neoficialaus ir neteisėto darbo – tai vis dar plačiai paplitęs ir problemiškas bei kiekybiškai neįvertintas reiškinys, su kuriuo turi būti kovojama skatinant deklaruoti neteisėtai dirbančius darbuotojus ir kiek įmanoma stabilizuojant dirbančių moterų padėtį. |
| --- | --- |

4.3

Nepaisant šių viltį teikiančių ženklų, krizė dar toli gražu neįveikta ir moterų padėtis nepagerėjo: žemės ūkio gamybos sektoriuje tebėra daug neoficialiai ir labai nepalankiomis sąlygomis tiek visą darbo dieną (iš visą darbo dieną dirbančių darbuotojų 26 proc. yra moterys, 52 proc. vyrų), tiek ir ne visą darbo dieną (9,7 proc. vyrų ir 11,8 proc. moterų) dirbančių moterų (14); be to, nereikėtų pamiršti sezoninio darbo (šioje srityje dirbantys darbuotojai sudaro didelę darbuotojų dalį, o nuolatinių darbuotojų yra mažiau), taip pat neoficialaus ir neteisėto darbo – tai vis dar plačiai paplitęs ir problemiškas bei kiekybiškai neįvertintas reiškinys, su kuriuo turi būti kovojama skatinant deklaruoti neteisėtai dirbančius darbuotojus ir kiek įmanoma stabilizuojant dirbančių moterų padėtį.

| 4.3.1 | Didelį susirūpinimą kelia moterų imigrančių padėtis (tiek atvykstančių iš kitų ES valstybių, tiek ir iš trečiųjų šalių), dažnai pažeidžiamos jų pagrindinės teisės, pavyzdžiui, joms vėluojama išmokėti atlyginimą arba jis nepagrįstai ir nepateisinamai sumažinamas. Ši padėtis prasidėjus krizei dar pablogėjo, jos negalima pateisinti tuo, kad mažoms žemės ūkio ir perdirbimo įmonėms sunku gauti paskolas. Daugeliu atvejų darbuotojos buvo priverstos grįžti į savo kilmės šalis negavusios atlygio arba atsidūrė kai kuriose ES valstybėse narėse vis dar nebaudžiamai veikiančių išnaudotojų, nusikaltėlių ar nelegalių prekeivių darbo jėga valioje. |
| --- | --- |

4.3.1

Didelį susirūpinimą kelia moterų imigrančių padėtis (tiek atvykstančių iš kitų ES valstybių, tiek ir iš trečiųjų šalių), dažnai pažeidžiamos jų pagrindinės teisės, pavyzdžiui, joms vėluojama išmokėti atlyginimą arba jis nepagrįstai ir nepateisinamai sumažinamas. Ši padėtis prasidėjus krizei dar pablogėjo, jos negalima pateisinti tuo, kad mažoms žemės ūkio ir perdirbimo įmonėms sunku gauti paskolas. Daugeliu atvejų darbuotojos buvo priverstos grįžti į savo kilmės šalis negavusios atlygio arba atsidūrė kai kuriose ES valstybėse narėse vis dar nebaudžiamai veikiančių išnaudotojų, nusikaltėlių ar nelegalių prekeivių darbo jėga valioje.

| 4.3.2 | Ūkiai yra plačiai išsibarstę, daugelis jų yra maži, todėl gali būti sunku kontroliuoti juose susiklosčiusias darbo sąlygas. Vis dėlto, atidus valdymas, kurį vykdytų vietos valdžios atstovai bendradarbiaudami su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, galėtų būti pirmas žingsnis kovojant su pažeidimais ir nusikalstamumu bei užtikrinant visų teises ir saugumą. |
| --- | --- |

4.3.2

Ūkiai yra plačiai išsibarstę, daugelis jų yra maži, todėl gali būti sunku kontroliuoti juose susiklosčiusias darbo sąlygas. Vis dėlto, atidus valdymas, kurį vykdytų vietos valdžios atstovai bendradarbiaudami su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, galėtų būti pirmas žingsnis kovojant su pažeidimais ir nusikalstamumu bei užtikrinant visų teises ir saugumą.

5.   Pagerinti gyvenimo ir darbo sąlygas moterims žemės ūkio ir kaimo vietovėse ...

| 5.1 | Moterys – gamintojos, pagalbininkės, vartotojos, senųjų tradicijų, patirties ir kūrybiškumo puoselėtojos – atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant žemės ūkio produkcijos kokybę. Siekiant pasinaudoti šiuo moterų potencialu, būtini sprendimai vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

5.1

Moterys – gamintojos, pagalbininkės, vartotojos, senųjų tradicijų, patirties ir kūrybiškumo puoselėtojos – atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant žemės ūkio produkcijos kokybę. Siekiant pasinaudoti šiuo moterų potencialu, būtini sprendimai vietos lygmeniu.

| 5.2 | Pažangių gamybos technologijų vystymo ir taikymo, mokslinių tyrimų, profesinio orientavimo ir mokymo srityse turi būti plėtojamas mokslinių tyrimų centrų ir universitetų bendradarbiavimas su žemės ūkio ir kaimo vietovių subjektais, o atliekant tyrimus būtina atsižvelgti į moterų poreikius ir analizuoti jų potencialą. |
| --- | --- |

5.2

Pažangių gamybos technologijų vystymo ir taikymo, mokslinių tyrimų, profesinio orientavimo ir mokymo srityse turi būti plėtojamas mokslinių tyrimų centrų ir universitetų bendradarbiavimas su žemės ūkio ir kaimo vietovių subjektais, o atliekant tyrimus būtina atsižvelgti į moterų poreikius ir analizuoti jų potencialą.

| 5.3 | Dažnai manoma, kad visus kokybės gerinimo ir konkurencingumo skatinimo klausimus galima išspręsti kokiomis nors mokymo priemonėmis. Toks požiūris gali paskatinti ne kokybinį ir tikslinį, o kiekybinį mokymą, kuris dažnai neatitinka nei konkrečių ekonomikos, nei suinteresuotųjų socialinių subjektų poreikių ir nedera su tvaraus vystymosi strategijomis. Žemės ūkio ir kaimo sektoriaus augimui būtinas kvalifikuotų moterų darbuotojų ir įmonių vadovių dalyvavimas, tačiau vien mokymo priemonėmis nebus galima užtikrinti aukštesnės darbo, veiklos ir gyvenimo sąlygų kokybės, jei trūks struktūrų ir paslaugų ir jei nebus kuriamos tvarios ir kokybiškos darbo vietos. |
| --- | --- |

5.3

Dažnai manoma, kad visus kokybės gerinimo ir konkurencingumo skatinimo klausimus galima išspręsti kokiomis nors mokymo priemonėmis. Toks požiūris gali paskatinti ne kokybinį ir tikslinį, o kiekybinį mokymą, kuris dažnai neatitinka nei konkrečių ekonomikos, nei suinteresuotųjų socialinių subjektų poreikių ir nedera su tvaraus vystymosi strategijomis. Žemės ūkio ir kaimo sektoriaus augimui būtinas kvalifikuotų moterų darbuotojų ir įmonių vadovių dalyvavimas, tačiau vien mokymo priemonėmis nebus galima užtikrinti aukštesnės darbo, veiklos ir gyvenimo sąlygų kokybės, jei trūks struktūrų ir paslaugų ir jei nebus kuriamos tvarios ir kokybiškos darbo vietos.

6.   ... analizuoti poreikius ir potencialą vietos lygmeniu

| 6.1 | Visos mokymo priemonės, paslaugos ir racionalizavimo veiksmai turi būti grindžiami žemės ūkio ir kaimo vietovėse gyvenančių ir dirbančių moterų padėties ir moterų žmogiškųjų išteklių analizės rezultatais. Todėl reikia atlikti išsamią padėties, galimybių ir vietos gyventojų lūkesčių analizę aktyviai bendradarbiaujant su suinteresuotomis vietos moterimis. Dalyvavimas – tai procesas, už kurį atsakingos ne tik nacionalinės regionų ir vietos valdžios institucijos, bet ir visuomeninės bei profesinės organizacijos. Bendromis bet kurio regiono galimybėmis bus galima dar daugiau pasinaudoti, jei bus išlaisvintas ten gyvenančių moterų potencialas. Tikslinės ir veiksmingos programos, skirtos skatinti naujoves, moterų verslumą ir užimtumą, gali sudaryti galimybes kurti darbo vietas (visų pirma jaunimui) ir sustabdyti ar net pakeisti gyventojų kaimo vietovėse mažėjimo tendenciją. |
| --- | --- |

6.1

Visos mokymo priemonės, paslaugos ir racionalizavimo veiksmai turi būti grindžiami žemės ūkio ir kaimo vietovėse gyvenančių ir dirbančių moterų padėties ir moterų žmogiškųjų išteklių analizės rezultatais. Todėl reikia atlikti išsamią padėties, galimybių ir vietos gyventojų lūkesčių analizę aktyviai bendradarbiaujant su suinteresuotomis vietos moterimis. Dalyvavimas – tai procesas, už kurį atsakingos ne tik nacionalinės regionų ir vietos valdžios institucijos, bet ir visuomeninės bei profesinės organizacijos. Bendromis bet kurio regiono galimybėmis bus galima dar daugiau pasinaudoti, jei bus išlaisvintas ten gyvenančių moterų potencialas. Tikslinės ir veiksmingos programos, skirtos skatinti naujoves, moterų verslumą ir užimtumą, gali sudaryti galimybes kurti darbo vietas (visų pirma jaunimui) ir sustabdyti ar net pakeisti gyventojų kaimo vietovėse mažėjimo tendenciją.

| 6.1.1 | Reikėtų skatinti universitetų ir regionų bendradarbiavimą atliekant minėtų galimybių analizę: mokslinių tyrimų centrai turėtų dalyvauti rengiant ir vertinant vystymosi planus. Šiuo tikslu būtina naudoti pažangias bei prieinamas IRT ir užmegzti produktyvius universitetų ir moterų ryšius, kad būtų galima atlikti mokslinius tyrimus ir patikrinti jų rezultatus vietos lygmeniu (15). |
| --- | --- |

6.1.1

Reikėtų skatinti universitetų ir regionų bendradarbiavimą atliekant minėtų galimybių analizę: mokslinių tyrimų centrai turėtų dalyvauti rengiant ir vertinant vystymosi planus. Šiuo tikslu būtina naudoti pažangias bei prieinamas IRT ir užmegzti produktyvius universitetų ir moterų ryšius, kad būtų galima atlikti mokslinius tyrimus ir patikrinti jų rezultatus vietos lygmeniu (15).

| 6.1.2 | Regionų vystymosi planuose turėtų būti numatytos konkrečios moterims darbuotojoms, sutuoktinėms pagalbininkėms ir įmonių vadovėms skirtos mokymo programos, padedančios ugdyti jų gebėjimą prisitaikyti, skatinti naujoves ir perduoti žinias bei patirtį. Mokymo programose dalyvavusios moterys turėtų būti skatinamos perduoti įgytas žinias kitoms moterims įvairiais būdais: formaliais (per kooperatyvus, vietos valdžios institucijų sprendimų priėmimo procesuose dalyvaujančias organizacijas, kaimo plėtros veiklos grupes ir pan.) ir neformaliais (diskusijų ir savišvietos grupių organizavimas, paskaitos švietimo įstaigose, dalyvavimas radijo ir televizijos laidose, straipsniai laikraščiuose, socialinio verslo skatinimas ir t. t.). Šioms iniciatyvoms įgyvendinti moterims reikalingos ne tik lėšos, bet ir laisvas laikas, kurio jos galėtų turėti, jei jų gyvenamoje vietoje būtų užtikrinamos tinkamos sąlygos ir paslaugos (pvz., mokamos atostogos, vaikų priežiūros struktūros, gerai organizuotas ir nemokamas transportas (16), asmenis prižiūrinčių moterų laikinas pavadavimas, vaikų lopšeliai kaimo vietovėse ir t. t.) |
| --- | --- |

6.1.2

Regionų vystymosi planuose turėtų būti numatytos konkrečios moterims darbuotojoms, sutuoktinėms pagalbininkėms ir įmonių vadovėms skirtos mokymo programos, padedančios ugdyti jų gebėjimą prisitaikyti, skatinti naujoves ir perduoti žinias bei patirtį. Mokymo programose dalyvavusios moterys turėtų būti skatinamos perduoti įgytas žinias kitoms moterims įvairiais būdais: formaliais (per kooperatyvus, vietos valdžios institucijų sprendimų priėmimo procesuose dalyvaujančias organizacijas, kaimo plėtros veiklos grupes ir pan.) ir neformaliais (diskusijų ir savišvietos grupių organizavimas, paskaitos švietimo įstaigose, dalyvavimas radijo ir televizijos laidose, straipsniai laikraščiuose, socialinio verslo skatinimas ir t. t.). Šioms iniciatyvoms įgyvendinti moterims reikalingos ne tik lėšos, bet ir laisvas laikas, kurio jos galėtų turėti, jei jų gyvenamoje vietoje būtų užtikrinamos tinkamos sąlygos ir paslaugos (pvz., mokamos atostogos, vaikų priežiūros struktūros, gerai organizuotas ir nemokamas transportas (16), asmenis prižiūrinčių moterų laikinas pavadavimas, vaikų lopšeliai kaimo vietovėse ir t. t.)

| 6.2 | Veiksmingos, sparčios (plačiajuosčio ryšio) ir nebrangios interneto paslaugos yra būtina sąlyga turint omenyje tai, kad kai kuriose ES valstybėse narėse internetinį ryšį turi mažiau nei 60 proc. gyventojų. Platesnis IRT naudojimas gali atverti didesnes galimybes užtikrinti nuotolinį mokymą, palengvina geografiškai nutolusių regionų komunikaciją bei sukuria sąlygas bendrauti su kitų šalių žemės ūkio ir kaimo sektoriuje dirbančiomis moterimis, taigi skatina domėjimąsi užsienio kalbomis ir norą dalintis patirtimi. |
| --- | --- |

6.2

Veiksmingos, sparčios (plačiajuosčio ryšio) ir nebrangios interneto paslaugos yra būtina sąlyga turint omenyje tai, kad kai kuriose ES valstybėse narėse internetinį ryšį turi mažiau nei 60 proc. gyventojų. Platesnis IRT naudojimas gali atverti didesnes galimybes užtikrinti nuotolinį mokymą, palengvina geografiškai nutolusių regionų komunikaciją bei sukuria sąlygas bendrauti su kitų šalių žemės ūkio ir kaimo sektoriuje dirbančiomis moterimis, taigi skatina domėjimąsi užsienio kalbomis ir norą dalintis patirtimi.

| 6.2.1 | Be to, IRT atveria galimybes kurti įmonių vadovių, sutuoktinių pagalbininkių ir moterų darbuotojų tinklus; vykstant migracijai iš ne ES valstybių narių, šios moterys palaiko ryšius ir bendradarbiauja su moterimis iš šalių kandidačių ir trečiųjų šalių. Šie tinklai gali tapti naudinga priemone dalytis patirtimi, stiprinti vystomąjį bendradarbiavimą ir netgi skatinti perkybos integraciją, taip pat padėti spręsti globalines aprūpinimo maistu problemas. |
| --- | --- |

6.2.1

Be to, IRT atveria galimybes kurti įmonių vadovių, sutuoktinių pagalbininkių ir moterų darbuotojų tinklus; vykstant migracijai iš ne ES valstybių narių, šios moterys palaiko ryšius ir bendradarbiauja su moterimis iš šalių kandidačių ir trečiųjų šalių. Šie tinklai gali tapti naudinga priemone dalytis patirtimi, stiprinti vystomąjį bendradarbiavimą ir netgi skatinti perkybos integraciją, taip pat padėti spręsti globalines aprūpinimo maistu problemas.

| 6.3 | Vienas prioritetų – tai žemės ūkio sektoriaus ir kaimo vietovių moterų sveikata. Veiksmingų sveikatos priežiūros paslaugų, įskaitant nuotolines medicinines konsultacijas ir diagnostiką, ir kokybiškas paslaugas teikiančių medicinos punktų tikslas – vykdyti sveikatos, saugos ir profesinių susirgimų darbo vietose stebėseną; šioje srityje taip pat gali būti kuriamos darbo vietos specialistams. Sveikatos priežiūros paslaugos (visų pirma reprodukcinės ir ginekologinės sveikatos priežiūra) turėtų būti nemokamos arba kainos turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į moterų pajamas ir šeimos padėtį. Viena didžiausių problemų – didelis skaičius vyresnio amžiaus moterų: dalyje šalių, kuriose pagrindinė veikla yra žemės ūkis, moterų gyvenimo trukmė yra gerokai ilgesnė nei vyrų, todėl vyresnių negu 60-ies metų moterų yra daugiau nei tokio paties amžiaus vyrų (17). Šioms moterims būtina užtikrinti sveikatos, priežiūros ir pagalbos paslaugas dar ir todėl, kad neapsunkintų jaunesnio amžiaus moterų papildomais šeiminiais įsipareigojimais. |
| --- | --- |

6.3

Vienas prioritetų – tai žemės ūkio sektoriaus ir kaimo vietovių moterų sveikata. Veiksmingų sveikatos priežiūros paslaugų, įskaitant nuotolines medicinines konsultacijas ir diagnostiką, ir kokybiškas paslaugas teikiančių medicinos punktų tikslas – vykdyti sveikatos, saugos ir profesinių susirgimų darbo vietose stebėseną; šioje srityje taip pat gali būti kuriamos darbo vietos specialistams. Sveikatos priežiūros paslaugos (visų pirma reprodukcinės ir ginekologinės sveikatos priežiūra) turėtų būti nemokamos arba kainos turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į moterų pajamas ir šeimos padėtį. Viena didžiausių problemų – didelis skaičius vyresnio amžiaus moterų: dalyje šalių, kuriose pagrindinė veikla yra žemės ūkis, moterų gyvenimo trukmė yra gerokai ilgesnė nei vyrų, todėl vyresnių negu 60-ies metų moterų yra daugiau nei tokio paties amžiaus vyrų (17). Šioms moterims būtina užtikrinti sveikatos, priežiūros ir pagalbos paslaugas dar ir todėl, kad neapsunkintų jaunesnio amžiaus moterų papildomais šeiminiais įsipareigojimais.

| 6.4 | Žemės ūkyje padedančių sutuoktinių sąlygos valstybėse narėse vis dar labai skiriasi. Nors šiame sektoriuje sunkiai dirba daug tokių moterų, oficialiai jos nepripažintos darbuotojomis ir kai kuriose valstybėse narėse vis dar nepriklauso jokiai sveikatos apsaugos ir pensijų sistemai (išskyrus tais atvejais, kai pagal šalies socialinės apsaugos sistemą užtikrinamas visuotinis sveikatos draudimas). Būtina priimti priemones, kurios šioms moterims užtikrintų socialinę apsaugą, pavyzdžiui, steigti specialius pensijų fondus, kuriuos remtų socialiniai partneriai arba vietos ar regiono valdžios institucijos. Būtų naudinga nustatyti bendros nuosavybės taisykles, pavyzdžiui, parengti Europos žemės ūkio ir kaimo sektoriuose dirbančių moterų statutą. |
| --- | --- |

6.4

Žemės ūkyje padedančių sutuoktinių sąlygos valstybėse narėse vis dar labai skiriasi. Nors šiame sektoriuje sunkiai dirba daug tokių moterų, oficialiai jos nepripažintos darbuotojomis ir kai kuriose valstybėse narėse vis dar nepriklauso jokiai sveikatos apsaugos ir pensijų sistemai (išskyrus tais atvejais, kai pagal šalies socialinės apsaugos sistemą užtikrinamas visuotinis sveikatos draudimas). Būtina priimti priemones, kurios šioms moterims užtikrintų socialinę apsaugą, pavyzdžiui, steigti specialius pensijų fondus, kuriuos remtų socialiniai partneriai arba vietos ar regiono valdžios institucijos. Būtų naudinga nustatyti bendros nuosavybės taisykles, pavyzdžiui, parengti Europos žemės ūkio ir kaimo sektoriuose dirbančių moterų statutą.

| 6.5 | Racionalus energijos vartojimas ir atliekų šalinimas – tai sritys, kuriose moterys, valdydamos šeimos ūkio biudžetą, gali atlikti svarbų vaidmenį. Atliekų rūšiavimas, tinkama kompostavimo ir perdirbimo (biomasė) infrastruktūra gali būti derinami su energijos taupymo tikslais ir efektyviais ekologiškos žemės ūkio gamybos, kuriai būdingas savarankiškas apsirūpinama energija, ciklais. Turėtų būti sudarytos galimybės gamyboje naudoti ekologiškas technologijas ir efektyviai vartoti išteklius, taip pat taikyti specialias paskatas moterų vadovaujamoms įmonėms ir veiklai. |
| --- | --- |

6.5

Racionalus energijos vartojimas ir atliekų šalinimas – tai sritys, kuriose moterys, valdydamos šeimos ūkio biudžetą, gali atlikti svarbų vaidmenį. Atliekų rūšiavimas, tinkama kompostavimo ir perdirbimo (biomasė) infrastruktūra gali būti derinami su energijos taupymo tikslais ir efektyviais ekologiškos žemės ūkio gamybos, kuriai būdingas savarankiškas apsirūpinama energija, ciklais. Turėtų būti sudarytos galimybės gamyboje naudoti ekologiškas technologijas ir efektyviai vartoti išteklius, taip pat taikyti specialias paskatas moterų vadovaujamoms įmonėms ir veiklai.

| 6.6 | Daugelyje šalių moterų grupės įgyvendino įdomias kaimo turizmo kooperatyvų iniciatyvas ir pasiekė puikių vadovavimo rezultatų. Kadangi nuolat auga domėjimasis šios rūšies turizmu, reikėtų sukurti šiai veiklai skirtą tinklą ir skleisti gerąją patirtį. |
| --- | --- |

6.6

Daugelyje šalių moterų grupės įgyvendino įdomias kaimo turizmo kooperatyvų iniciatyvas ir pasiekė puikių vadovavimo rezultatų. Kadangi nuolat auga domėjimasis šios rūšies turizmu, reikėtų sukurti šiai veiklai skirtą tinklą ir skleisti gerąją patirtį.

| 6.7 | Siekiant prisidėti prie tvarus vystymosi ir skatinti moterų veiklą (kuri dažnai vykdoma mažuose ūkiuose), reikėtų užtikrinti kokybišką, veiksmingą ir lanksčią platinimo sistemą, pavyzdžiui, kurti mažai sąnaudų reikalaujančius platinimo kooperatyvus, kurie sudarytų geresnes sąlygas parduoti kokybiškus tradicinius gaminius už prieinamą kainą. Be to, reikėtų paminėti ir tokiems gaminiams populiarinti skirtų renginių naudą. |
| --- | --- |

6.7

Siekiant prisidėti prie tvarus vystymosi ir skatinti moterų veiklą (kuri dažnai vykdoma mažuose ūkiuose), reikėtų užtikrinti kokybišką, veiksmingą ir lanksčią platinimo sistemą, pavyzdžiui, kurti mažai sąnaudų reikalaujančius platinimo kooperatyvus, kurie sudarytų geresnes sąlygas parduoti kokybiškus tradicinius gaminius už prieinamą kainą. Be to, reikėtų paminėti ir tokiems gaminiams populiarinti skirtų renginių naudą.

| 6.8 | Būtina populiarinti amatininkų gaminamus tradicinius produktus, kurių nuolat mažėja. Tikslinės informavimo ir rinkodaros kampanijos gali prisidėti prie veiklos ir darbo vietų kūrimo arba išsaugojimo, sustabdyti masinį gyventojų išvykimą iš kaimo vietovių ir produktų kokybės blogėjimą, kurį skatina masinis importas. Taigi, reikalinga veiksminga paslaugų, technologijų ir tinkamo transporto sąveika, užtikrinanti žemės ūkio ir kaimo vietovių galimybes susisiekti su miestų rinkomis (18). |
| --- | --- |

6.8

Būtina populiarinti amatininkų gaminamus tradicinius produktus, kurių nuolat mažėja. Tikslinės informavimo ir rinkodaros kampanijos gali prisidėti prie veiklos ir darbo vietų kūrimo arba išsaugojimo, sustabdyti masinį gyventojų išvykimą iš kaimo vietovių ir produktų kokybės blogėjimą, kurį skatina masinis importas. Taigi, reikalinga veiksminga paslaugų, technologijų ir tinkamo transporto sąveika, užtikrinanti žemės ūkio ir kaimo vietovių galimybes susisiekti su miestų rinkomis (18).

| 6.9 | Reikėtų palankesnių sąlygų norintiems gauti paskolas žemės ūkio įmonėms ir kooperatyvams kurti, todėl būtina sustiprinti tradicinę veiklą vykdančių bankų (visų pirma žemės ūkio kredito unijų ir vietos taupomųjų bankų) įsipareigojimus, taip pat skatinti moterims skirtas mikrokredito programas. |
| --- | --- |

6.9

Reikėtų palankesnių sąlygų norintiems gauti paskolas žemės ūkio įmonėms ir kooperatyvams kurti, todėl būtina sustiprinti tradicinę veiklą vykdančių bankų (visų pirma žemės ūkio kredito unijų ir vietos taupomųjų bankų) įsipareigojimus, taip pat skatinti moterims skirtas mikrokredito programas.

7.   ES politika ir pilietinės visuomenės dalyvavimas

| 7.1 | Laukiant kol bus priimtas pasiūlymas dėl reglamento dėl bendrųjų struktūrinių fondų nuostatų (19), norėtume priminti, kad EŽŪKPF reglamente pabrėžiama būtinybė fondų lėšomis remti lyčių lygybės iniciatyvas ir numatomas šio tikslo siekiančių organizacijų informavimas ir dalyvavimas (20). Naujasis bendras reglamentas galėtų būti sustiprintas įtraukiant nuostatą dėl finansavimo skyrimo skubos tvarka (fast track) moterų vadovaujamoms novatoriškoms ir tvarioms žemės ūkio ar amatų įmonėms. Tai sustiprintų visuomenės organizacijų, dalyvaujančių minėto reglamento 6 straipsnyje nurodytoje partnerystėje, vaidmenį ir iniciatyvumą. |
| --- | --- |

7.1

Laukiant kol bus priimtas pasiūlymas dėl reglamento dėl bendrųjų struktūrinių fondų nuostatų (19), norėtume priminti, kad EŽŪKPF reglamente pabrėžiama būtinybė fondų lėšomis remti lyčių lygybės iniciatyvas ir numatomas šio tikslo siekiančių organizacijų informavimas ir dalyvavimas (20). Naujasis bendras reglamentas galėtų būti sustiprintas įtraukiant nuostatą dėl finansavimo skyrimo skubos tvarka (fast track) moterų vadovaujamoms novatoriškoms ir tvarioms žemės ūkio ar amatų įmonėms. Tai sustiprintų visuomenės organizacijų, dalyvaujančių minėto reglamento 6 straipsnyje nurodytoje partnerystėje, vaidmenį ir iniciatyvumą.

| 7.2 | Komitetas nerimauja dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl bendrųjų struktūrinių fondų nuostatų (EESRK jau yra parengęs nuomonę dėl šio pasiūlymo (21)) 21 straipsnyje numatytų makroekonominių sąlygų galimo poveikio projektams, kurių tikslas plėtoti moterims skirtas iniciatyvas. EESRK prašo priimti specialias teisines nuostatas, kurios neleistų pakenkti pažeidžiamiausių visuomenės narių, įskaitant moteris, interesams. |
| --- | --- |

7.2

Komitetas nerimauja dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl bendrųjų struktūrinių fondų nuostatų (EESRK jau yra parengęs nuomonę dėl šio pasiūlymo (21)) 21 straipsnyje numatytų makroekonominių sąlygų galimo poveikio projektams, kurių tikslas plėtoti moterims skirtas iniciatyvas. EESRK prašo priimti specialias teisines nuostatas, kurios neleistų pakenkti pažeidžiamiausių visuomenės narių, įskaitant moteris, interesams.

| 7.3 | EESRK ragina Komisiją be pirmiau minėtuose pasiūlymuose prisiimtų įsipareigojimų greičiau reaguoti į besikeičiančias moterų sąlygas ir poreikius, visų pirma stengtis, kad programos, skatinančios moterų vaidmenį žemės ūkio ir kaimo vietovėse, nebūtų pernelyg griežtos nei turinio, nei metodologijos požiūriais. |
| --- | --- |

7.3

EESRK ragina Komisiją be pirmiau minėtuose pasiūlymuose prisiimtų įsipareigojimų greičiau reaguoti į besikeičiančias moterų sąlygas ir poreikius, visų pirma stengtis, kad programos, skatinančios moterų vaidmenį žemės ūkio ir kaimo vietovėse, nebūtų pernelyg griežtos nei turinio, nei metodologijos požiūriais.

| 7.4 | Aktyvesnis ir kokybiškesnis moterų dalyvavimas žemės ūkio ir kaimo vietovių vystymosi procesuose turėtų būti numatytas visose Europos mokslinių tyrimų ir vystymosi, mokymo (Europos socialinis fondas ir kt.) ir darbuotojų judumo programose, jos taip pat turėtų dalyvauti įgyvendinant ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politiką. |
| --- | --- |

7.4

Aktyvesnis ir kokybiškesnis moterų dalyvavimas žemės ūkio ir kaimo vietovių vystymosi procesuose turėtų būti numatytas visose Europos mokslinių tyrimų ir vystymosi, mokymo (Europos socialinis fondas ir kt.) ir darbuotojų judumo programose, jos taip pat turėtų dalyvauti įgyvendinant ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politiką.

| 7.5 | Vykdant BŽŪP stebėseną, turi būti reguliariai tikrinama, ar laikomasi su II ramsčių susijusių taisyklių siekiant įsitikinti, kad jos veiksmingai padeda užtikrinti lygias galimybes ir tinkamą išteklių naudojimą. |
| --- | --- |

7.5

Vykdant BŽŪP stebėseną, turi būti reguliariai tikrinama, ar laikomasi su II ramsčių susijusių taisyklių siekiant įsitikinti, kad jos veiksmingai padeda užtikrinti lygias galimybes ir tinkamą išteklių naudojimą.

| 7.6 | Kaimo plėtros politikoje turėtų būti numatyti moterų klausimams skirti teminiai paprogramiai, be to reikėtų pasinaudoti patirtimi, įgyta įgyvendinant Leader iniciatyvą ir šią patirtį skleisti. |
| --- | --- |

7.6

Kaimo plėtros politikoje turėtų būti numatyti moterų klausimams skirti teminiai paprogramiai, be to reikėtų pasinaudoti patirtimi, įgyta įgyvendinant Leader iniciatyvą ir šią patirtį skleisti.

| 7.7 | Norint plėtoti programas, skirtas išlaisvinti moterų potencialą, svarbus vaidmuo – geografiniu, administraciniu ir sociologiniu požiūriu – skatinant dalyvavimą turi tekti regionui. Socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijoms teks bendra atsakomybė už šių programų rengimą ir įgyvendinimą. Todėl šios organizacijos turės įrodyti sugebančios teisingai ir veiksmingai atstovauti moterų interesams ir jas įtraukti į visų lygmenų organizacijų veiklą bei skirti ypatingą dėmesį jų gebėjimų stiprinimui. |
| --- | --- |

7.7

Norint plėtoti programas, skirtas išlaisvinti moterų potencialą, svarbus vaidmuo – geografiniu, administraciniu ir sociologiniu požiūriu – skatinant dalyvavimą turi tekti regionui. Socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijoms teks bendra atsakomybė už šių programų rengimą ir įgyvendinimą. Todėl šios organizacijos turės įrodyti sugebančios teisingai ir veiksmingai atstovauti moterų interesams ir jas įtraukti į visų lygmenų organizacijų veiklą bei skirti ypatingą dėmesį jų gebėjimų stiprinimui.

| 7.7.1 | EESRK ragina visas organizacijas, kurioms jis atstovauja, skirti dėmesio moterų, dirbančių ir gyvenančių žemės ūkio ir kaimo vietovėse, klausimams ir informuoti apie jų poreikius ir lūkesčius bei įtraukti jas įvairias horizontalios ir vertikalios partnerystės struktūras. |
| --- | --- |

7.7.1

EESRK ragina visas organizacijas, kurioms jis atstovauja, skirti dėmesio moterų, dirbančių ir gyvenančių žemės ūkio ir kaimo vietovėse, klausimams ir informuoti apie jų poreikius ir lūkesčius bei įtraukti jas įvairias horizontalios ir vertikalios partnerystės struktūras.

2012 m. liepos 12 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Informacinės ir ryšių technologijos.

1

(2)  Žemės ūkis. ES statistiniai ir ekonominiai duomenys, 2010 m. kovo mėn. ataskaita.

2

(3)  Ataskaitos 146 psl., 3.5.1.4 lentelė.

3

(4)  2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas Nr. 2006/144/EB (2007–2013 m. programavimo laikotarpis), OL L 55, 2006 2 25, p. 20.

4

(5)  P7_TA(2011)0122

5

(6)  Žr. nuomones: CESE, OL C 256, 2007 1 27, p. 44, CESE, OL C 317, 2009 12 23, p. 49, CESE, OL C 347, 2010 12 18, p. 41, CESE, OL C 376, 2011 12 22, CESE, OL C 143, 2012 5 22, p. 35-39, CESE, O.J C 191, 29.06.2012, p. 116-129.

6

(7)  COM(2011) 615 final/2 irKomisijos tarnybų darbo dokumentas 61 final, 1 ir 2 dalys.

7

(8)  COM(2012) 79 final.

8

(9)  Pavyzdžiui, aktyvi ūkininkė yra Švedijos ūkininkų federacijos (LRF) pirmininkė.

9

(10)  92 proc. Europos teritorijos yra kaimo vietovės, jose gyvena apie 56 proc. gyventojų, kurie sukuria 45 proc. ES pridėtinės vertės (šie duomenys pateikti 2.1 punkte nurodytame Tarybos sprendime).

10

(11)  Komisija šiais klausimais rengia keletą ataskaitų ir tyrimų. EESRK tikisi, kad bus pateikti dar tikslesni kokybiniai ir surūšiuoti duomenys.

11

(12)  Primename 2012 m. balandžio 20 d. Briuselyje vykusią konferenciją „Vietos žemės ūkis ir trumposios maisto tiekimo grandinės“ (Local agricolture and short food supply chains).

12

Local agricolture and short food supply chains).

(13)  Eurostato duomenys.

13

(14)  2010 m. BŽŪP ataskaita, lentelė 3.5.1.4: http://ec.europa.eu/agriculture/agrista/2010/table_en/index.htm.

14

(15)  Daugelyje žemės ūkio ir kaimo vietovių nėra universitetinių ir mokslinių tyrimų struktūrų. Įdomus pavyzdys – sprendimas įsteigti universitetą Umeo (Suomija), t. y. menkai išsivysčiusioje kaimo vietovėje, kurioje gyvenimas labai suaktyvėjo pradėjus veikti studijų ir mokslinių tyrimų centrui.

15

(16)  Žr. 7 išnašoje nurodyto Komisijos tarnybų darbo dokumento 2 dalį, kuriame teigiama, kad moterys daugiau negu vyrai naudojasi viešojo transporto paslaugomis.

16

(17)  Pavyzdžiui, Lietuvoje moterys gyvena 11 metų ilgiau negu vyrai, Latvijoje šis skirtumas yra 10 metų, Lenkijoje, Rumunijoje ir Slovakijoje – 8 metai, Čekijoje, Portugalijoje, Slovėnijoje ir Ispanijoje – 7 metai.

17

(18)  Amatininkų padėtis kaimo vietovėse buvo plačiai aptarta nuomonėje CESE, OL C 143, 2012 5 22, p. 35-39.

18

(19)  COM(2011) 615 final/2.

19

(20)  2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamento Nr. 1698/2005 (OL L 277, 2005 10 21, p. 1–40), 6 straipsnis 1 dalis, c punktas; 62 straipsnis 1 dalis, b punktas; 76 straipsnis 2 dalis, a punktas.

20

(21)  CESE, OL C 191, 2012 6 29, p. 30-37, visų pirma jos 3.3.3 punktas.

21

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/34

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES ir Moldovos santykių. Koks organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo?

2012/C 299/07

Pranešėja Evelyne PICHENOT

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2011 m. liepos 13–14 d. vykusioje plenarinėje sesijoje nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

ES ir Moldovos santykių. Koks organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo?

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 28 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 143 nariams balsavus už ir 9 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Pripažindamas bendrą interesą siekti glaudesnių Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos santykių, šioje nuomonėje EESRK, remdamasis 2012 m. kovo mėn. misijos į Moldovą rezultatais, nusprendė pateikti keletą rekomendacijų, kurių tikslas:






  — | stiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį, visų pirma įsteigti Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos tarybą; |
| --- | --- | --- |

1.1

Pripažindamas bendrą interesą siekti glaudesnių Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos santykių, šioje nuomonėje EESRK, remdamasis 2012 m. kovo mėn. misijos į Moldovą rezultatais, nusprendė pateikti keletą rekomendacijų, kurių tikslas:

—

stiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį, visų pirma įsteigti Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos tarybą;

| — | sudaryti glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą; |
| --- | --- |

—

sudaryti glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą;

| — | atkurti Moldovos teritorinį vientisumą. |
| --- | --- |

—

atkurti Moldovos teritorinį vientisumą.

| 1.2 | Savo rekomendacijomis Komisijai ir Europos Parlamentui EESRK visų pirma ragina sudaryti tinkamai suderintą laisvos prekybos susitarimą ir užtikrinti, kad visuose jo sudarymo proceso etapuose dalyvautų pilietinės visuomenės organizacijos. Siekiant sudaryti glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą, būtina derinti Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) veiksmus. Komitetas siūlo:






  — | užtikrinti aktyvų Moldovos organizacijų dalyvavimą jas įtraukiant į šiuo metu vykstančias viešas konsultacijas
   (1) ir planuojamus pilietinės visuomenės viešuosius klausymus ir diskusijas, susijusius su poveikio tvarumui vertinimu; |
| --- | --- | --- |

1.2

Savo rekomendacijomis Komisijai ir Europos Parlamentui EESRK visų pirma ragina sudaryti tinkamai suderintą laisvos prekybos susitarimą ir užtikrinti, kad visuose jo sudarymo proceso etapuose dalyvautų pilietinės visuomenės organizacijos. Siekiant sudaryti glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą, būtina derinti Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) veiksmus. Komitetas siūlo:

—

užtikrinti aktyvų Moldovos organizacijų dalyvavimą jas įtraukiant į šiuo metu vykstančias viešas konsultacijas
   (1) ir planuojamus pilietinės visuomenės viešuosius klausymus ir diskusijas, susijusius su poveikio tvarumui vertinimu;

| — | kartu su Moldovos parlamentu, EESRK ir Moldovos pilietine visuomene surengti konferenciją poveikio vertinimo rezultatams aptarti ir reguliariai toliau informuoti pilietinę visuomenę apie derybose svarstomus klausimus; |
| --- | --- |

—

kartu su Moldovos parlamentu, EESRK ir Moldovos pilietine visuomene surengti konferenciją poveikio vertinimo rezultatams aptarti ir reguliariai toliau informuoti pilietinę visuomenę apie derybose svarstomus klausimus;

| — | vertinti socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, visų pirma remiantis tūkstantmečio tikslų įgyvendinimo ataskaitoje (2) pateiktomis pastabomis, kad būtų galima tinkamiau parengti būsimo susitarimo tvaraus vystymosi skyrių; |
| --- | --- |

—

vertinti socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, visų pirma remiantis tūkstantmečio tikslų įgyvendinimo ataskaitoje (2) pateiktomis pastabomis, kad būtų galima tinkamiau parengti būsimo susitarimo tvaraus vystymosi skyrių;

| — | pradėti tyrimą dėl sąlygų, kuriomis Uždniestrės ekonomika galėtų vėl dalyvauti prekybos atvėrimo procesuose; |
| --- | --- |

—

pradėti tyrimą dėl sąlygų, kuriomis Uždniestrės ekonomika galėtų vėl dalyvauti prekybos atvėrimo procesuose;

| — | rengti daugiau mokymų socialinių ir profesinių struktūrų vadovams ir žiniasklaidos atstovams apie veiksmingą
  acquis communautaire
  taikymą prekybos srityje; |
| --- | --- |

—

rengti daugiau mokymų socialinių ir profesinių struktūrų vadovams ir žiniasklaidos atstovams apie veiksmingą
  acquis communautaire
  taikymą prekybos srityje;

| — | atsižvelgti į techninės pagalbos poreikius siekiant Bendrijos acquis communautaire standartus taikyti visų pirma žemės ūkio produktų sektoriuje; |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į techninės pagalbos poreikius siekiant Bendrijos acquis communautaire standartus taikyti visų pirma žemės ūkio produktų sektoriuje;

| — | numatyti tinkamas gretutines priemones ir koregavimo procedūrą, kurios leistų pasinaudoti visomis realaus dalyvavimo Europos ekonomikoje galimybėmis, ir imtis visų priemonių išorės sienų saugumui užtikrinti bendradarbiaujant su tokiame susitarime dalyvaujančiais partneriais; |
| --- | --- |

—

numatyti tinkamas gretutines priemones ir koregavimo procedūrą, kurios leistų pasinaudoti visomis realaus dalyvavimo Europos ekonomikoje galimybėmis, ir imtis visų priemonių išorės sienų saugumui užtikrinti bendradarbiaujant su tokiame susitarime dalyvaujančiais partneriais;

| — | numatyti sukurti jungtinį prekybos susitarimo stebėsenos komitetą ir dalyvaujant Komitetui padėti įtraukti pilietinę visuomenę į būsimo glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo stebėseną, taip pat skirti finansavimą Moldovos pilietinės visuomenės struktūroms kurti; |
| --- | --- |

—

numatyti sukurti jungtinį prekybos susitarimo stebėsenos komitetą ir dalyvaujant Komitetui padėti įtraukti pilietinę visuomenę į būsimo glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo stebėseną, taip pat skirti finansavimą Moldovos pilietinės visuomenės struktūroms kurti;

| — | užtikrinti Moldovos socialinių partnerių dalyvavimą Rytų partnerystės forume ir įtraukti klausimą dėl socialinių susitarimo sąlygų į 5-osios Rytų partnerystės darbo grupės dėl socialinio dialogo darbotvarkę; |
| --- | --- |

—

užtikrinti Moldovos socialinių partnerių dalyvavimą Rytų partnerystės forume ir įtraukti klausimą dėl socialinių susitarimo sąlygų į 5-osios Rytų partnerystės darbo grupės dėl socialinio dialogo darbotvarkę;

| — | padedant Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, skatinti ryšius su Uždniestrės pilietine visuomene ir siekti glaudesnių jos santykių su ES. |
| --- | --- |

—

padedant Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, skatinti ryšius su Uždniestrės pilietine visuomene ir siekti glaudesnių jos santykių su ES.

| 1.3 | Savo rekomendacijomis Moldovos viešosios valdžios institucijoms Komitetas ragina šios šalies vyriausybę ir parlamentą:






  — | informuoti kuo daugiau pilietinės visuomenės organizacijų apie santykių su ES stiprėjimą ir skatinti šiuo klausimu viešas diskusijas su socialiniais partneriais ir įvairių interesų grupių (ūkininkų, vartotojų, aplinkosaugininkų, moterų, žmogaus teisių gynėjų ir kt.) asociacijomis; |
| --- | --- | --- |

1.3

Savo rekomendacijomis Moldovos viešosios valdžios institucijoms Komitetas ragina šios šalies vyriausybę ir parlamentą:

—

informuoti kuo daugiau pilietinės visuomenės organizacijų apie santykių su ES stiprėjimą ir skatinti šiuo klausimu viešas diskusijas su socialiniais partneriais ir įvairių interesų grupių (ūkininkų, vartotojų, aplinkosaugininkų, moterų, žmogaus teisių gynėjų ir kt.) asociacijomis;

| — | užtikrinti, kad Europos reikalų ministerija toliau dalysis informacija su socialinių ir profesinių kategorijų suinteresuotaisiais subjektais, o Nacionalinė dalyvaujamoji taryba toliau vykdys stebėtojo vaidmenį vyriausybėje; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad Europos reikalų ministerija toliau dalysis informacija su socialinių ir profesinių kategorijų suinteresuotaisiais subjektais, o Nacionalinė dalyvaujamoji taryba toliau vykdys stebėtojo vaidmenį vyriausybėje;

| — | įsteigti Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos tarybą remiantis kitų ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių patirtimi; |
| --- | --- |

—

įsteigti Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos tarybą remiantis kitų ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių patirtimi;

| — | įtraukti subjektus, suinteresuotus energetikos ir mokslinių tyrimų srityse sudarytų susitarimų su ES įgyvendinimu; |
| --- | --- |

—

įtraukti subjektus, suinteresuotus energetikos ir mokslinių tyrimų srityse sudarytų susitarimų su ES įgyvendinimu;

| — | stiprinti socialinį dialogą ir užtikrinti Europos Tarybos socialinės chartijos nuostatų taikymą, visų pirma atsisakyti visų išlygų ir priimti protokolą dėl kolektyvinio skundo pateikimo mechanizmo; |
| --- | --- |

—

stiprinti socialinį dialogą ir užtikrinti Europos Tarybos socialinės chartijos nuostatų taikymą, visų pirma atsisakyti visų išlygų ir priimti protokolą dėl kolektyvinio skundo pateikimo mechanizmo;

| — | jaunimo ir moterų integraciją į darbo rinką paskelbti pirmaeiliu prioritetu; |
| --- | --- |

—

jaunimo ir moterų integraciją į darbo rinką paskelbti pirmaeiliu prioritetu;

| — | stiprinti kovos su korupcija mechanizmų veiksmingumą. |
| --- | --- |

—

stiprinti kovos su korupcija mechanizmų veiksmingumą.

| 1.4 | Savo rekomendacijose Moldovos pilietinės visuomenės organizacijoms Komitetas nurodo, kad norėtų plėtoti EESRK ir Moldovos pilietinės visuomenės ryšius įgyvendinant Rytų partnerystės programą. Komitetas pateikia Moldovos pilietinei visuomenei pasiūlymus, kuriuos jis pristatys Moldovoje vyksiančioje konferencijoje, kurios tikslas konkrečiai įgyvendinti ketvirtosios Rytų partnerystės teminės platformos „Žmonių ryšiai“ projektą. EESRK rekomenduoja socialiniams ir pilietinės visuomenės partneriams ne tik sukurti Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos tarybą, bet ir:






  — | užmegzti glaudesnius ryšius su svarbiausiomis Europos sektorių platformomis, pavyzdžiui, kovos su skurdu arba įvairių valstybių narių darbdavių platformomis, taip pat naudotis savo stebėtojo statusu Europos profesinių sąjungų konfederacijoje; |
| --- | --- | --- |

1.4

Savo rekomendacijose Moldovos pilietinės visuomenės organizacijoms Komitetas nurodo, kad norėtų plėtoti EESRK ir Moldovos pilietinės visuomenės ryšius įgyvendinant Rytų partnerystės programą. Komitetas pateikia Moldovos pilietinei visuomenei pasiūlymus, kuriuos jis pristatys Moldovoje vyksiančioje konferencijoje, kurios tikslas konkrečiai įgyvendinti ketvirtosios Rytų partnerystės teminės platformos „Žmonių ryšiai“ projektą. EESRK rekomenduoja socialiniams ir pilietinės visuomenės partneriams ne tik sukurti Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos tarybą, bet ir:

—

užmegzti glaudesnius ryšius su svarbiausiomis Europos sektorių platformomis, pavyzdžiui, kovos su skurdu arba įvairių valstybių narių darbdavių platformomis, taip pat naudotis savo stebėtojo statusu Europos profesinių sąjungų konfederacijoje;

| — | stiprinti stebėsenos grupes profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijose, taip pat nacionalinį kolektyvinių susitarimų Europos klausimais komitetą; |
| --- | --- |

—

stiprinti stebėsenos grupes profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijose, taip pat nacionalinį kolektyvinių susitarimų Europos klausimais komitetą;

| — | plėtoti socialinį dialogą laikantis TDO konvencijų ir Europos Tarybos socialinės chartijos nuostatų; |
| --- | --- |

—

plėtoti socialinį dialogą laikantis TDO konvencijų ir Europos Tarybos socialinės chartijos nuostatų;

| — | skatinti pilietinį dialogą glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo stebėsenos tikslais; |
| --- | --- |

—

skatinti pilietinį dialogą glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo stebėsenos tikslais;

| — | kaupti žinias apie ekologinius sprendimus, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu, gyvavimo ciklo analize, anglies pėdsaku arba ekosistemos funkcijomis. |
| --- | --- |

—

kaupti žinias apie ekologinius sprendimus, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu, gyvavimo ciklo analize, anglies pėdsaku arba ekosistemos funkcijomis.

2.   Moldovos pilietinė visuomenės dalyvavimas plėtojant glaudesnius ryšius su Europa ir Rytų partnerystė

| 2.1 | Esama tam tikrų struktūrų, kurios jau dabar užtikrina Moldovos pilietinės visuomenės dalyvavimą glaudesnių santykių su ES politikos procesuose. 2011 m. sausio mėn. įsteigta 30 narių konsultacinė struktūra – Nacionalinė dalyvaujamoji taryba – kuri bendradarbiauja su šalies vyriausybe, kita konsultacinė taryba veikia Moldovos parlamente. 2010 m. lapkričio mėn. sušaukto ir keletą organizacijų vienijančio Integracijos į Europa nacionaliniame konvento tikslas – teikti pasiūlymus ir skleisti informaciją apie Europos integracijos procesus ir skatinti tiesioginį ir atvirą dialogą su suinteresuotaisiais subjektais. Be to, šalyje veikia keletas pilietinės visuomenės organizacijų sukurtų teminių platformų. |
| --- | --- |

2.1

Esama tam tikrų struktūrų, kurios jau dabar užtikrina Moldovos pilietinės visuomenės dalyvavimą glaudesnių santykių su ES politikos procesuose. 2011 m. sausio mėn. įsteigta 30 narių konsultacinė struktūra – Nacionalinė dalyvaujamoji taryba – kuri bendradarbiauja su šalies vyriausybe, kita konsultacinė taryba veikia Moldovos parlamente. 2010 m. lapkričio mėn. sušaukto ir keletą organizacijų vienijančio Integracijos į Europa nacionaliniame konvento tikslas – teikti pasiūlymus ir skleisti informaciją apie Europos integracijos procesus ir skatinti tiesioginį ir atvirą dialogą su suinteresuotaisiais subjektais. Be to, šalyje veikia keletas pilietinės visuomenės organizacijų sukurtų teminių platformų.

| 2.2 | Moldovos organizacijos dalyvauja įvairiose Rytų partnerystės šalių pilietinės visuomenės forumo grupėse: demokratijos, žmogaus teisių, gero valdymo ir stabilumo; bendrųjų rekomendacijų; aplinkosaugos, energetikos ir klimato kaitos; žmonių ryšių. EESRK norėtų paraginti plėtoti 5-ąją socialinio dialogo darbo grupę, sprendžiančią ir platesnius ekonomikos ir socialinius klausimus (3). |
| --- | --- |

2.2

Moldovos organizacijos dalyvauja įvairiose Rytų partnerystės šalių pilietinės visuomenės forumo grupėse: demokratijos, žmogaus teisių, gero valdymo ir stabilumo; bendrųjų rekomendacijų; aplinkosaugos, energetikos ir klimato kaitos; žmonių ryšių. EESRK norėtų paraginti plėtoti 5-ąją socialinio dialogo darbo grupę, sprendžiančią ir platesnius ekonomikos ir socialinius klausimus (3).

| 2.3 | Socialiniai partneriai atlieka svarbiausią vaidmenį plėtojant glaudesnius ES ir Moldovos santykius. Profesinių sąjungų nepriklausomybė pripažinta konstitucijoje, šis principas įtvirtintas 2000 m. liepos mėnesį priimtame įstatyme, kuriuo užtikrinama laisvė jungtis į profesines sąjungas, kolektyvinių derybų teisė ir šių organizacijų teisė į turtą. Pastaraisiais metais įvyko daug su profesinių sąjungų judėjimu susijusių pokyčių: dvi šalyje veikiančios organizacijos – CSRM ir Solidaritate – susijungė į vieną centralizuotą Moldovos profesinę sąjungą (CNSM), kuri jau dalyvauja tarptautinėje veikloje ir susitikimuose. Šiai organizacijai taip pat galėtų būti suteiktas stebėtojos statusas Europos profesinių sąjungų konfederacijoje. |
| --- | --- |

2.3

Socialiniai partneriai atlieka svarbiausią vaidmenį plėtojant glaudesnius ES ir Moldovos santykius. Profesinių sąjungų nepriklausomybė pripažinta konstitucijoje, šis principas įtvirtintas 2000 m. liepos mėnesį priimtame įstatyme, kuriuo užtikrinama laisvė jungtis į profesines sąjungas, kolektyvinių derybų teisė ir šių organizacijų teisė į turtą. Pastaraisiais metais įvyko daug su profesinių sąjungų judėjimu susijusių pokyčių: dvi šalyje veikiančios organizacijos – CSRM ir Solidaritate – susijungė į vieną centralizuotą Moldovos profesinę sąjungą (CNSM), kuri jau dalyvauja tarptautinėje veikloje ir susitikimuose. Šiai organizacijai taip pat galėtų būti suteiktas stebėtojos statusas Europos profesinių sąjungų konfederacijoje.

| 2.3.1 | Didžiausia darbdavių organizacija Moldovoje – tai nepolitinė ir nepriklausoma, 32 narių Nacionalinė Moldovos darbdavių konfederacija, įsteigta 1996 m. Nacionalinė užimtumo agentūra vykdo ES ir Moldovos projektą „Partnerystė mobilumo srityje“ (angl. Mobility Partnership), kurio tikslas užtikrinti sklandžią Moldovos darbo rinkos integraciją. Darbdavių organizacijos dalyvauja šios integracijos procesuose įgyvendindamos su projektu susijusius sprendimus vietos ir regionų lygmeniu. |
| --- | --- |

2.3.1

Didžiausia darbdavių organizacija Moldovoje – tai nepolitinė ir nepriklausoma, 32 narių Nacionalinė Moldovos darbdavių konfederacija, įsteigta 1996 m. Nacionalinė užimtumo agentūra vykdo ES ir Moldovos projektą „Partnerystė mobilumo srityje“ (angl. Mobility Partnership), kurio tikslas užtikrinti sklandžią Moldovos darbo rinkos integraciją. Darbdavių organizacijos dalyvauja šios integracijos procesuose įgyvendindamos su projektu susijusius sprendimus vietos ir regionų lygmeniu.

| 2.3.2 | Taigi, būtų naudinga stiprinti su analogiškomis Europos ar valstybių narių profesinėmis organizacijomis bendradarbiaujančių socialinių partnerių informavimo glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo klausimais grupes. |
| --- | --- |

2.3.2

Taigi, būtų naudinga stiprinti su analogiškomis Europos ar valstybių narių profesinėmis organizacijomis bendradarbiaujančių socialinių partnerių informavimo glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo klausimais grupes.

| 2.4 | Kai kurių gyventojų grupių, ypač gyvenančių kaimo vietovėse, padėtis išlieka sudėtinga. Blogėjančios socialinės padėties padarinius visų pirma jaučia moterys: aukštas nedarbo lygis, kvalifikacijos praradimas, mažėjantis darbo užmokestis, sezoninis darbas ar menkos socialinės paslaugos. Moterys turi tokias pačias teises kaip vyrai, tačiau yra labiau pažeidžiamos darbo rinkoje. Be kita ko, Moldovoje moterys verslininkės sudaro tik 14 proc. visų verslininkų. Kaimo vietovių gyventojų vis dar yra daugiausiai tarp žemiau skurdo ribos gyvenančių asmenų (4), 2009 m. kaimo vietovėse skurdžiai gyvenančių skaičius dar padidėjo. Moldovos vaikai susiduria su įvairiomis skausmingomis problemomis: nuolatinės gyvenamosios vietos neturėjimas, vaikų darbas, prekyba vaikais, susirūpinimą kelianti nepilnamečių prostitucija. Labai plinta taip vadinamas socialinių našlaičių reiškinys, t. y. kai dėl skurdo problemų šeimos atiduoda savo vaikus į prieglaudos namus. |
| --- | --- |

2.4

Kai kurių gyventojų grupių, ypač gyvenančių kaimo vietovėse, padėtis išlieka sudėtinga. Blogėjančios socialinės padėties padarinius visų pirma jaučia moterys: aukštas nedarbo lygis, kvalifikacijos praradimas, mažėjantis darbo užmokestis, sezoninis darbas ar menkos socialinės paslaugos. Moterys turi tokias pačias teises kaip vyrai, tačiau yra labiau pažeidžiamos darbo rinkoje. Be kita ko, Moldovoje moterys verslininkės sudaro tik 14 proc. visų verslininkų. Kaimo vietovių gyventojų vis dar yra daugiausiai tarp žemiau skurdo ribos gyvenančių asmenų (4), 2009 m. kaimo vietovėse skurdžiai gyvenančių skaičius dar padidėjo. Moldovos vaikai susiduria su įvairiomis skausmingomis problemomis: nuolatinės gyvenamosios vietos neturėjimas, vaikų darbas, prekyba vaikais, susirūpinimą kelianti nepilnamečių prostitucija. Labai plinta taip vadinamas socialinių našlaičių reiškinys, t. y. kai dėl skurdo problemų šeimos atiduoda savo vaikus į prieglaudos namus.

| 2.5 | Per keletą pastarųjų metų patobulėjo žiniasklaidos darbas. Moldovos audiovizualinių reikalų koordinavimo taryba, padedama ES ir Europos Tarybos, 2010 m. spalio mėn. pabaigoje patvirtino naują nušvietimo masinėse informavimo priemonėse stebėjimo metodiką. Be to, 2010 m. pradėjo veikti du nauji televizijos kanalai (Jurnal TV ir Publika TV), keturios naujos radijo stotys (Radio Sport, Aquarelle FM, Publika FM, Prime FM). Žurnalistų mokymas Europos tematika turėtų būti vienas prioritetų. Didėjanti žodžio laisvė užtikrins geresnį piliečių ir verslo bendruomenės, visų pirma ūkininkų, informavimą apie uždavinius, susijusius su glaudesnių santykių su ES plėtojimu. |
| --- | --- |

2.5

Per keletą pastarųjų metų patobulėjo žiniasklaidos darbas. Moldovos audiovizualinių reikalų koordinavimo taryba, padedama ES ir Europos Tarybos, 2010 m. spalio mėn. pabaigoje patvirtino naują nušvietimo masinėse informavimo priemonėse stebėjimo metodiką. Be to, 2010 m. pradėjo veikti du nauji televizijos kanalai (Jurnal TV ir Publika TV), keturios naujos radijo stotys (Radio Sport, Aquarelle FM, Publika FM, Prime FM). Žurnalistų mokymas Europos tematika turėtų būti vienas prioritetų. Didėjanti žodžio laisvė užtikrins geresnį piliečių ir verslo bendruomenės, visų pirma ūkininkų, informavimą apie uždavinius, susijusius su glaudesnių santykių su ES plėtojimu.

| 2.6 | Nepaisant akivaizdžios pažangos, pilietinei visuomenei vis dar iškyla rimtų organizacinių problemų. Vis dar yra teritorinių skirtumų: nevyriausybinio sektoriaus dalyviai aktyviai veikia didžiuosiuose miestuose (Kišiniove, Belcyje, Kahulyje ir Ungenyje), tačiau visos šalies mastu jų veikla nėra labai aktyvi. Tuo tarpu profesinių sąjungų veiklos teritorinė aprėptis yra platesnė. Dėl Moldovos skilimo padarinių abiejų Dniestro upės teritorijų bendradarbiavimas gana ribotas. Be to, NVO palyginti labai priklauso nuo išorės rėmėjų, kas gali turėti neigiamos įtakos jų nepriklausomumui ir veiklos ilgalaikiškumui. Galiausiai, nepaisant pakankamai aukštos ekspertų tinklų kokybės, juose dirbančių specialistų ratas pernelyg siauras, o pagrindinių NVO sąrašas pastaraisiais metais menkai pasikeitė. |
| --- | --- |

2.6

Nepaisant akivaizdžios pažangos, pilietinei visuomenei vis dar iškyla rimtų organizacinių problemų. Vis dar yra teritorinių skirtumų: nevyriausybinio sektoriaus dalyviai aktyviai veikia didžiuosiuose miestuose (Kišiniove, Belcyje, Kahulyje ir Ungenyje), tačiau visos šalies mastu jų veikla nėra labai aktyvi. Tuo tarpu profesinių sąjungų veiklos teritorinė aprėptis yra platesnė. Dėl Moldovos skilimo padarinių abiejų Dniestro upės teritorijų bendradarbiavimas gana ribotas. Be to, NVO palyginti labai priklauso nuo išorės rėmėjų, kas gali turėti neigiamos įtakos jų nepriklausomumui ir veiklos ilgalaikiškumui. Galiausiai, nepaisant pakankamai aukštos ekspertų tinklų kokybės, juose dirbančių specialistų ratas pernelyg siauras, o pagrindinių NVO sąrašas pastaraisiais metais menkai pasikeitė.

3.   Pilietinė visuomenė ir naujasis glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškas laisvosios prekybos susitarimas

| 3.1 | Rengiamas ES ir Moldovos glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimas apima prekes, paslaugas ir investicijas, tačiau žvelgiant plačiau ir giliau, jo tikslas acquis communautaire perkėlimas ir taikymas prekybos srityje. Šiam tikslui įgyvendinti būtina tinkama pagalba ir didelės reformos. Moldovos ekonomika nepakankamai konkurencinga dėl įvairių priežasčių: silpna transporto (visų pirma kelių) infrastruktūra, maža vidaus rinka, inovacijoms nepalanki aplinka, nuolat besikeičianti politinė padėtis, sudėtingos sąlygos gauti finansavimą ir korupcija. Vis dėlto eksportuojama ne vien tik į posovietines rinkas. Prekybos perorientavimas Europos kryptimi yra pakankamai realus: beveik pusė Moldovos eksporto juda šia kryptimi. Tai lemia dėl mažų kvalifikuoto darbo sąnaudų išaugusi tekstilės pramonės produkcijai tenkanti eksporto dalis (nuo 10 proc.1999 m. ji išaugo iki 22,7 proc. 2008 m.) (5). |
| --- | --- |

3.1

Rengiamas ES ir Moldovos glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimas apima prekes, paslaugas ir investicijas, tačiau žvelgiant plačiau ir giliau, jo tikslas acquis communautaire perkėlimas ir taikymas prekybos srityje. Šiam tikslui įgyvendinti būtina tinkama pagalba ir didelės reformos. Moldovos ekonomika nepakankamai konkurencinga dėl įvairių priežasčių: silpna transporto (visų pirma kelių) infrastruktūra, maža vidaus rinka, inovacijoms nepalanki aplinka, nuolat besikeičianti politinė padėtis, sudėtingos sąlygos gauti finansavimą ir korupcija. Vis dėlto eksportuojama ne vien tik į posovietines rinkas. Prekybos perorientavimas Europos kryptimi yra pakankamai realus: beveik pusė Moldovos eksporto juda šia kryptimi. Tai lemia dėl mažų kvalifikuoto darbo sąnaudų išaugusi tekstilės pramonės produkcijai tenkanti eksporto dalis (nuo 10 proc.1999 m. ji išaugo iki 22,7 proc. 2008 m.) (5).

| 3.2 | Šiuo metu vykdomas derybų pradžioje pradėtas poveikio tvarumui vertinimas ir iki 2012 m. rugsėjo mėn. turėtų būti parengta informacija apie teigiamą ir neigiamą prekybos atvėrimo poveikį (6). Pagal konsultavimo įgaliojimus (7) su EESRK turės būti konsultuojamasi dėl su šiomis derybomis susijusių uždavinių ir indėlio į viešas konsultacijas. Be to, EESRK skirs ypatingą dėmesį Komisijos derybinės pozicijos dokumentui, kurį ji parengs, kai bus baigtas minėtas poveikio tyrimas, ir atidžiai stebės gretutines priemones. |
| --- | --- |

3.2

Šiuo metu vykdomas derybų pradžioje pradėtas poveikio tvarumui vertinimas ir iki 2012 m. rugsėjo mėn. turėtų būti parengta informacija apie teigiamą ir neigiamą prekybos atvėrimo poveikį (6). Pagal konsultavimo įgaliojimus (7) su EESRK turės būti konsultuojamasi dėl su šiomis derybomis susijusių uždavinių ir indėlio į viešas konsultacijas. Be to, EESRK skirs ypatingą dėmesį Komisijos derybinės pozicijos dokumentui, kurį ji parengs, kai bus baigtas minėtas poveikio tyrimas, ir atidžiai stebės gretutines priemones.

| 3.3 | Aiškiai apibrėžta su susitarimu susijusi rizika Europos Sąjungai. Ši rizika visų pirma susijusi su sanitarinėmis ir fitosanitarinėmis taisyklėmis ir investicijų garantijomis. Siekiant sukurti verslui palankią aplinką ir pritraukti Europos investicijas, būtina stiprinti kovą su korupcija. Pagal korupcijos suvokimo indeksą 2011 m. Moldova užėmė 112 vietą pasauliniame korupcijos reitinge, jos korupcijos indeksas 2,9 iš 10 (8). Korupcijos problemas sprendžia šios institucijos: Kovos su ekonominiais nusikaltimais ir korupcija centras ir Specialusis prokuratūros kovos su korupcija skyrius. Galiojantys įstatymai yra tinkamai parengti, tačiau antikorupcinė politika vangiai įgyvendinama. Tenka apgailestauti dėl nepakankamo politikos finansavimo, susitaikėliško piliečių požiūrio ir mažo pilietinės visuomenės dalyvavimo sprendžiant korupcijos problemas. Kova su korupcija yra vienas svarbiausių prioritetų tarptautiniams pagalbos teikėjams – Europos Tarybai, ES, SIDA, Pasaulio bankui, JTVP, USAID ir kt. Kai kurios NVO grupės taip pat dalyvauja sprendžiant korupcijos problemą (Korupcijos rizikos analizės ir prevencijos centras, Transparency International Moldovos skyrius, Antikorupcijos aljansas ar Tiriamosios žurnalistikos centras). Politiniu lygmeniu šioje srityje iki šio dar nepasiekta apčiuopiamų rezultatų. |
| --- | --- |

3.3

Aiškiai apibrėžta su susitarimu susijusi rizika Europos Sąjungai. Ši rizika visų pirma susijusi su sanitarinėmis ir fitosanitarinėmis taisyklėmis ir investicijų garantijomis. Siekiant sukurti verslui palankią aplinką ir pritraukti Europos investicijas, būtina stiprinti kovą su korupcija. Pagal korupcijos suvokimo indeksą 2011 m. Moldova užėmė 112 vietą pasauliniame korupcijos reitinge, jos korupcijos indeksas 2,9 iš 10 (8). Korupcijos problemas sprendžia šios institucijos: Kovos su ekonominiais nusikaltimais ir korupcija centras ir Specialusis prokuratūros kovos su korupcija skyrius. Galiojantys įstatymai yra tinkamai parengti, tačiau antikorupcinė politika vangiai įgyvendinama. Tenka apgailestauti dėl nepakankamo politikos finansavimo, susitaikėliško piliečių požiūrio ir mažo pilietinės visuomenės dalyvavimo sprendžiant korupcijos problemas. Kova su korupcija yra vienas svarbiausių prioritetų tarptautiniams pagalbos teikėjams – Europos Tarybai, ES, SIDA, Pasaulio bankui, JTVP, USAID ir kt. Kai kurios NVO grupės taip pat dalyvauja sprendžiant korupcijos problemą (Korupcijos rizikos analizės ir prevencijos centras, Transparency International Moldovos skyrius, Antikorupcijos aljansas ar Tiriamosios žurnalistikos centras). Politiniu lygmeniu šioje srityje iki šio dar nepasiekta apčiuopiamų rezultatų.

| 3.4 | Glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškas laisvosios prekybos susitarimas paskatins socialinius pokyčius. Šiuo požiūriu EESRK pabrėžia socialinio dialogo svarbą šalies vystymuisi. Komitetas rekomenduoja priimti Europos Tarybos socialinės chartijos protokolą dėl kolektyvinių skundų, stiprinti darbo inspekciją ir steigti darbo teismus. Moldovos valdžios institucijos bendradarbiauja su TDO nelegalaus darbo klausimais siekdamos šalies standartus suderinti su Europos standartais; jos taip pat dalyvauja 2012 m. Europos vyresnių žmonių aktyvumo ir kartų solidarumo metų programoje. Reikėtų taip pat pagerinti į Moldovą grįžtančių migrantų priėmimo sąlygas ir skatinti ginti Moldovos piliečių teises užsienyje. Darbuotojų mokymas ir perkvalifikavimas taip pat yra viena svarbiausių veiklos sričių. |
| --- | --- |

3.4

Glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškas laisvosios prekybos susitarimas paskatins socialinius pokyčius. Šiuo požiūriu EESRK pabrėžia socialinio dialogo svarbą šalies vystymuisi. Komitetas rekomenduoja priimti Europos Tarybos socialinės chartijos protokolą dėl kolektyvinių skundų, stiprinti darbo inspekciją ir steigti darbo teismus. Moldovos valdžios institucijos bendradarbiauja su TDO nelegalaus darbo klausimais siekdamos šalies standartus suderinti su Europos standartais; jos taip pat dalyvauja 2012 m. Europos vyresnių žmonių aktyvumo ir kartų solidarumo metų programoje. Reikėtų taip pat pagerinti į Moldovą grįžtančių migrantų priėmimo sąlygas ir skatinti ginti Moldovos piliečių teises užsienyje. Darbuotojų mokymas ir perkvalifikavimas taip pat yra viena svarbiausių veiklos sričių.

| 3.5 | Žemės ūkio ir žemės ūkio maisto produktų sektoriui bus skiriamas didelis dėmesys Moldovos derybose dėl susitarimo. Norėdama eksportuoti žemės ūkio produkciją į Europos rinkas ir užtikrinti savo produktų saugumą, Moldova turi siekti pažangos žemės ūkio sektoriuje, visų pirma spręsti kilmės sertifikavimo, sanitarinių ir fitosanitarinių standartų atitikimo, konkurencijos taisyklių laikymosi klausimus. Šalyje jau patvirtinti standartai, tačiau veiksmingas jų taikymas yra ilgas ir brangiai kainuojantis procesas, visų pirma gyvūninės kilmės produktų sektoriuje (2008 m. vienintelis eksportuotinas Moldovos gyvūninės kilmės produktas buvo medus). Derinimas su Europos standartais reikalauja didelių mažų gamintojų sąnaudų, todėl valdžios institucijos turėtų vykdyti institucinių reformų ir pagalbos žemės ūkio maisto produktų ir vyno gamybos sektoriams politiką. Pagal Europos Komisijos priemonę „Pagalba prekybai“ finansuojami projektai yra labai naudingi siekiant suderinimo su Europos standartais. |
| --- | --- |

3.5

Žemės ūkio ir žemės ūkio maisto produktų sektoriui bus skiriamas didelis dėmesys Moldovos derybose dėl susitarimo. Norėdama eksportuoti žemės ūkio produkciją į Europos rinkas ir užtikrinti savo produktų saugumą, Moldova turi siekti pažangos žemės ūkio sektoriuje, visų pirma spręsti kilmės sertifikavimo, sanitarinių ir fitosanitarinių standartų atitikimo, konkurencijos taisyklių laikymosi klausimus. Šalyje jau patvirtinti standartai, tačiau veiksmingas jų taikymas yra ilgas ir brangiai kainuojantis procesas, visų pirma gyvūninės kilmės produktų sektoriuje (2008 m. vienintelis eksportuotinas Moldovos gyvūninės kilmės produktas buvo medus). Derinimas su Europos standartais reikalauja didelių mažų gamintojų sąnaudų, todėl valdžios institucijos turėtų vykdyti institucinių reformų ir pagalbos žemės ūkio maisto produktų ir vyno gamybos sektoriams politiką. Pagal Europos Komisijos priemonę „Pagalba prekybai“ finansuojami projektai yra labai naudingi siekiant suderinimo su Europos standartais.

| 3.6 | Po ilgai trukusio nuosmukio, būdama šalia Europos šalių rinkų, Moldovos pramonė atrodo pardeda naudotis kainų konkurencijos teikiamais privalumais. Tokią tendenciją patvirtina sparčiai besivystantis tekstilės sektorius. Šios lengvosios pramonės įmonės gali būti kuriamos visoje teritorijoje, visų pirma skurdžiuose pietų regionuose. Vokietijos investuotojų pastangomis šalies šiaurinėje dalyje atsigavo automobilių pramonė. Moldovos dalyvavimas Dunojaus regiono strategijoje ir didžiųjų pramonės įmonių modernizavimas (pvz., kairiajame Dniestro krante) yra labai vystymuisi naudingi veiksniai. |
| --- | --- |

3.6

Po ilgai trukusio nuosmukio, būdama šalia Europos šalių rinkų, Moldovos pramonė atrodo pardeda naudotis kainų konkurencijos teikiamais privalumais. Tokią tendenciją patvirtina sparčiai besivystantis tekstilės sektorius. Šios lengvosios pramonės įmonės gali būti kuriamos visoje teritorijoje, visų pirma skurdžiuose pietų regionuose. Vokietijos investuotojų pastangomis šalies šiaurinėje dalyje atsigavo automobilių pramonė. Moldovos dalyvavimas Dunojaus regiono strategijoje ir didžiųjų pramonės įmonių modernizavimas (pvz., kairiajame Dniestro krante) yra labai vystymuisi naudingi veiksniai.

| 3.7 | Siekiant, kad susitarimas būtų vertinamas kaip glaudų bendradarbiavimą užtikrinantis ir visapusiškas, laisvos prekybos susitarimas su ES, jis turi būti grindžiamas Moldovos gebėjimu laikytis acquis communautaire principų. Įvykužius tokį reikalavimą bus galima tikėtis atitinkamos finansinės paramos. Vidaus rinkos plėtros patirtis aiškiai įrodė lemiamą struktūrinių fondų vaidmenį siekiant socialinės ir teritorinės sanglaudos. Todėl Komitetas rekomenduoja taikyti vienodo dydžio gretutines priemones siekiant, kad nedidėtų socialinė nelygybė arba teritoriniai skirtumai. Siekiant šio tikslo, susitarimo stebėsenos komitetas atidžiai stebės, kaip įgyvendinama Europos kaimynystės programa žemės ūkiui ir kaimo plėtrai remti (angl. ENPARD). |
| --- | --- |

3.7

Siekiant, kad susitarimas būtų vertinamas kaip glaudų bendradarbiavimą užtikrinantis ir visapusiškas, laisvos prekybos susitarimas su ES, jis turi būti grindžiamas Moldovos gebėjimu laikytis acquis communautaire principų. Įvykužius tokį reikalavimą bus galima tikėtis atitinkamos finansinės paramos. Vidaus rinkos plėtros patirtis aiškiai įrodė lemiamą struktūrinių fondų vaidmenį siekiant socialinės ir teritorinės sanglaudos. Todėl Komitetas rekomenduoja taikyti vienodo dydžio gretutines priemones siekiant, kad nedidėtų socialinė nelygybė arba teritoriniai skirtumai. Siekiant šio tikslo, susitarimo stebėsenos komitetas atidžiai stebės, kaip įgyvendinama Europos kaimynystės programa žemės ūkiui ir kaimo plėtrai remti (angl. ENPARD).

| 3.8 | Ekologinė Moldovos padėtis kelia didelį susirūpinimą dėl ateities (dirvožemis, vandens ir energijos ištekliai), todėl šis klausimas turi būti įtrauktas į derybas dėl susitarimo. Iš sovietinio laikotarpio šioje srityje paveldėta daug sudėtingų problemų, ypač susijusių su kenksmingų atliekų tvarkymu. Dažnos pastarųjų metų sausros rodo, kad Moldovos ekonomika labai pažeidžiama blogėjančių aplinkos ir klimato sąlygų. Be to, daugiau nei puse gruntinio vandens yra užteršta, nors du trečdaliai geriamojo vandens poreikių patenkinami naudojant požeminio vandens išteklius. Aplinkos politikai skiriama labai mažai lėšų nepaisant prisiimtų tarptautinių, pavyzdžiui, EIB, įsipareigojimų. Labai svarbu tinkamai informuoti visus ūkio subjektus, kurie vis dar nepakankamai suvokia transporto ir statybos sektoriams tenkančių uždavinių svarbą. Moldova, kuri įstojo į Europos energetikos bendriją, yra taip pat labai priklausoma nuo iškastinio kuro importuoto, o jos energijos vartojimo efektyvumas yra labai žemas. EESRK ragina remti aplinkos apsaugos organizacijas, kurios savo veikla skatina taupyti energiją, racionaliai naudoti išteklius ir tvarkyti atliekas. |
| --- | --- |

3.8

Ekologinė Moldovos padėtis kelia didelį susirūpinimą dėl ateities (dirvožemis, vandens ir energijos ištekliai), todėl šis klausimas turi būti įtrauktas į derybas dėl susitarimo. Iš sovietinio laikotarpio šioje srityje paveldėta daug sudėtingų problemų, ypač susijusių su kenksmingų atliekų tvarkymu. Dažnos pastarųjų metų sausros rodo, kad Moldovos ekonomika labai pažeidžiama blogėjančių aplinkos ir klimato sąlygų. Be to, daugiau nei puse gruntinio vandens yra užteršta, nors du trečdaliai geriamojo vandens poreikių patenkinami naudojant požeminio vandens išteklius. Aplinkos politikai skiriama labai mažai lėšų nepaisant prisiimtų tarptautinių, pavyzdžiui, EIB, įsipareigojimų. Labai svarbu tinkamai informuoti visus ūkio subjektus, kurie vis dar nepakankamai suvokia transporto ir statybos sektoriams tenkančių uždavinių svarbą. Moldova, kuri įstojo į Europos energetikos bendriją, yra taip pat labai priklausoma nuo iškastinio kuro importuoto, o jos energijos vartojimo efektyvumas yra labai žemas. EESRK ragina remti aplinkos apsaugos organizacijas, kurios savo veikla skatina taupyti energiją, racionaliai naudoti išteklius ir tvarkyti atliekas.

| 3.9 | Poveikio vertinime ypatingas dėmesys turi būti skiriamas Uždniestrės padėčiai, kad sudarant glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą būti teisingai įvertintas galimas susitarimo poveikis sienų saugumui, ekonomikai ir socialinei sričiai. Šis susitarimas galėtų padėti sumažinti vidaus nesutarimus ir užtikrinti teritorinį vientisumą. |
| --- | --- |

3.9

Poveikio vertinime ypatingas dėmesys turi būti skiriamas Uždniestrės padėčiai, kad sudarant glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą būti teisingai įvertintas galimas susitarimo poveikis sienų saugumui, ekonomikai ir socialinei sričiai. Šis susitarimas galėtų padėti sumažinti vidaus nesutarimus ir užtikrinti teritorinį vientisumą.

4.   Pasiūlymas sukurti Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos tarybą

| 4.1 | Siekiant užtikrinti didesnes Moldovos pilietinės visuomenės galimybes dalyvauti dialoguose ir konsultacijose, EESRK rekomenduoja sukurti Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos tarybą remiantis kitų regiono šalių patirtimi. Išanalizavus kitų Europos šalių patirtį, bus galima nustatyti Moldovai tinkamiausią būdą sukurti šią struktūrą. |
| --- | --- |

4.1

Siekiant užtikrinti didesnes Moldovos pilietinės visuomenės galimybes dalyvauti dialoguose ir konsultacijose, EESRK rekomenduoja sukurti Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos tarybą remiantis kitų regiono šalių patirtimi. Išanalizavus kitų Europos šalių patirtį, bus galima nustatyti Moldovai tinkamiausią būdą sukurti šią struktūrą.

| 4.2 | Ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos tarybos projektas patenkins pilietinės visuomenės poreikį turėti aiškesnę struktūrą ir sustiprinti savo vaidmenį ir įtaką. Dabartinė ad hoc struktūrų įvairovė suteikia lankstų ir eksperimentuoti leidžiantį pagrindą, tačiau neaišku, ar šios struktūros gali ilgai ir tvirtai gyvuoti. Dėl panašių socialinių partnerių, asociacijų ir NVO pozicijų sunku jas identifikuoti viešuose debatuose. |
| --- | --- |

4.2

Ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos tarybos projektas patenkins pilietinės visuomenės poreikį turėti aiškesnę struktūrą ir sustiprinti savo vaidmenį ir įtaką. Dabartinė ad hoc struktūrų įvairovė suteikia lankstų ir eksperimentuoti leidžiantį pagrindą, tačiau neaišku, ar šios struktūros gali ilgai ir tvirtai gyvuoti. Dėl panašių socialinių partnerių, asociacijų ir NVO pozicijų sunku jas identifikuoti viešuose debatuose.

| 4.3 | Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos taryba būtų naudinga siekiant suderinti visuomenės pozicijas, kadangi atvertų galimybes atsižvelgti į įvairius interesus plėtojant vystymosi modelį. Sutarimu pagrįstas bendras darbas turi vykti trimis tvaraus vystymosi pagrindą sudarančiomis kryptimis. Ši taryba būtų svarbus žingsnis kuriant tvirtą Uždniestrės reintegracijos strategiją. |
| --- | --- |

4.3

Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos taryba būtų naudinga siekiant suderinti visuomenės pozicijas, kadangi atvertų galimybes atsižvelgti į įvairius interesus plėtojant vystymosi modelį. Sutarimu pagrįstas bendras darbas turi vykti trimis tvaraus vystymosi pagrindą sudarančiomis kryptimis. Ši taryba būtų svarbus žingsnis kuriant tvirtą Uždniestrės reintegracijos strategiją.

| 4.4 | Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos taryba padėtų užtikrinti tyrimų nepriklausomumą, kadangi apsaugotų juos nuo įvairių šalių nesutarimų ir finansavimo šaltinių, tačiau sudarytų galimybę išklausyti skirtingas pozicijas. Be to, šioje taryboje būtų galima spręsti diskriminacijos dėl lyties, kilmės ar religijos klausimus. |
| --- | --- |

4.4

Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos taryba padėtų užtikrinti tyrimų nepriklausomumą, kadangi apsaugotų juos nuo įvairių šalių nesutarimų ir finansavimo šaltinių, tačiau sudarytų galimybę išklausyti skirtingas pozicijas. Be to, šioje taryboje būtų galima spręsti diskriminacijos dėl lyties, kilmės ar religijos klausimus.

| 4.5 | Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos taryba padėtų įvertinti, kaip viešojoje politikoje laikomasi acquis communautaire. Šioje institucijoje galėtų veikti prekybos susitarimo stebėsenos komitetas, kuris bendradarbiautų su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu. |
| --- | --- |

4.5

Moldovos ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos taryba padėtų įvertinti, kaip viešojoje politikoje laikomasi acquis communautaire. Šioje institucijoje galėtų veikti prekybos susitarimo stebėsenos komitetas, kuris bendradarbiautų su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Prekybos GD, konsultacijos dėl ES ir Moldovos glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškos laisvosios prekybos zonų susitarimo, 2012 m.

1

(2)  JT, Tūkstantmečio vystymosi tikslų ataskaita, Moldovos Respublika, 2010 m.

2

(3)  Žr. EESRK nuomones: „Pilietinės visuomenės indėlis į Rytų partnerystę“, OL C 248, 2011 8 25, „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“, OL C 43, 2012 02 15.

3

(4)  Moldova Statistics, žr. Interneto svetainę Rural Poverty Portal: http://www.ruralpovertyportal.org/web/guest/country/statistics/tags/moldova

4

Moldova Statistics

Rural Poverty Portal

(5)  Florent Parmentier, Moldova, a Major European Success for the Eastern Partnership?, Roberto Šumano fondas, 2010 m. lapkričio 22 d., http://www.robert-schuman.eu/doc/questions_europe/qe-186-en.pdf.

5

Moldova, a Major European Success for the Eastern Partnership

(6)  EESRK nuomonė „Tvarumo poveikio vertinimas (TPV) ir Europos Sąjungos prekybos politika“, OL C 218, 2011 07 23.

6

(7)  Prekybos poveikio tvarumui vertinimas vykdant derybas dėl ES ir atitinkamai Gruzijos ir Moldovos Respublikos glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškos laisvosios prekybos susitarimo, Ecorys, 2012 m. vasario 6 d.

7

Ecorys

(8)  Europos Komisija „EKP 2011 m. Moldovos Respublikos pažangos ataskaita“, pranešimas, Briuselis, 2012 m. gegužės 15 d.

8

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/39 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/39

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pilietinės visuomenės vaidmens ES prekybos susitarimuose su Kolumbija ir Peru

2012/C 299/08

Pranešėjas Giuseppe IULIANO

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. sausio 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Pilietinės visuomenės vaidmens ES prekybos susitarimuose su Kolumbija ir Peru.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 28 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 139 nariams balsavus už, 4 – prieš ir 8 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Kadangi derybų dėl daugiašalio susitarimo nebuvo galima baigti su visomis Andų regioną sudarančiomis šalimis, Kolumbijos ir Peru prašymu ES nusprendė naujus prekybos ryšius toliau megzti su šiomis dviem šalimis. Derybos buvo baigtos 2010 m. gegužės mėn.; prekybos susitarimą trys šalys parafavo 2011 m. kovo 24 d. ir jis oficialiai pasirašytas 2011 m. balandžio 13 d. Šiuo metu susitarimas yra pateiktas Europos Parlamentui, kuris turės nuspręsti, ar jį priimti, ar atmesti (be galimybės daryti pakeitimus). Šiuo etapu EESRK pateikia savo vertinimą ir kelias visiems dalyviams skirtas gaires, kad į jas būtų atsižvelgta tuo atveju, jeigu susitarimas būtų priimtas ir ratifikuotas (1).

1.2   Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) mano, kad ES prekybos susitarimas su Kolumbija ir Peru gali būti naudingas ir Europai, ir visoms dalyvaujančioms Andų regiono šalims. Tikėtina, kad Ekvadoras ir Bolivija apsispręs atnaujinti derybas. Prekybos susitarimas gali padėti skatinti augimą, konkurencingumą ir deramą darbą, nes siekiant remti vystymąsi ir mažinti skurdą prekyba yra svarbi priemonė. Tačiau visoms šalims svarbu kruopščiai, skaidriai ir išsamiai įvertinti jo poveikį ekonomikai, visuomenei ir aplinkai. Šiuo požiūriu pilietinė visuomenė gali ir turi atlikti pagrindinį vaidmenį.

1.3   Vykstant deryboms dėl šio prekybos susitarimo buvo nustatyta, kad dialogas su organizuota šalių pilietine visuomene nepakankamas. Siekdamas a posteriori ištaisyti šį trūkumą ir pilietinę visuomenę oficialiai įtraukti į dialogą, EESRK, per neseniai įvykusią misiją Peru ir Kolumbijoje aptaręs šį klausimą su abiejų šalių instituciniais partneriais ir organizuotos pilietinės visuomenės atstovais, siūlo steigti Jungtinį konsultacinį komitetą (JKK), sudarytą iš Europos Sąjungos, Peru ir Kolumbijos pilietinės visuomenės atstovų, kuris teiktų konsultacijas klausimais, susijusiais su žmogaus teisėmis, tvariu vystymusi ir prekybos susitarimo poveikio tam tikriems sektoriams vertinimu. JKK nustatytų visas sritis, kuriose turi būti vykdoma stebėsena (2); susitarimą pasirašiusios šalys galėtų prašyti JKK teikti konsultacijas dėl šių sričių arba jis galėtų savo iniciatyva teikti nuomones bei rekomendacijas ar atlikti tyrimus atitinkamais klausimais. JKK kartą per metus rengtų posėdį su susitarimo šalims atstovaujančia institucija, jeigu bendru susitarimu nebūtų nustatyta kitaip. JKK posėdis būtų atviras visiems pilietinės visuomenės atstovams ir piliečiams, nurodytiems susitarimo 282 straipsnyje. JKK galėtų tartis su šalimis dėl galimybės nustatyti poveikio, daromo sektoriams įgyvendinant susitarimą, rodiklius. Ankstesniuose ES prekybos susitarimuose su kitomis šalimis ir regionais panaudoti mechanizmai gali tapti pavyzdžiu kuriant tokio pobūdžio konsultacinį forumą.

1.4   EESRK mano, kad svarbu stiprinti Europos Parlamento ir Kolumbijos bei Peru parlamentų bendradarbiavimą, ir šiuo požiūriu palankiai vertina Europos Parlamento priimtą rezoliuciją, kuri galėtų paskatinti taikyti parlamentinius lygiagrečios prisiimtų įsipareigojimų stebėsenos mechanizmus, visų pirma įsipareigojimų dėl žmogaus teisių padėties, Tarptautinio darbo biuro (TDB) deramo darbo darbotvarkės, susijusios su darbo ir profesinių sąjungų veiklos sąlygomis, lyčių lygybės, teisėtos imigracijos teikiant garantijas, aplinkosaugos susitarimų ir galimybės steigti ginčų sprendimo komitetą, atsižvelgiant į skundų teikimo būdus, stebėsenos mechanizmus.

1.5   EESRK mano, jog tokio pobūdžio konsultacinis organas leistų užtikrinti, kad įgyvendinant prekybos susitarimą dalyvautų pilietinė visuomenė ir kad būtų sukurtos konsultacijų institucijos, daroma įtaka jų plėtojimui, sprendžiamos dėl prekybos susitarimo kylančios problemos, palaikomi sklandūs ir tiesioginiai ryšiai su asmenimis, atsakingais už susitarimo įgyvendinimą, ir teikiamos konkrečios rekomendacijos dėl teigiamo ar neigiamo susitarimo įgyvendinimo poveikio.

1.6   2012 m. gegužės mėn. EESRK delegacija apsilankė Kolumbijoje ir Peru. Misijos rezultatai teigiami, atsižvelgiant į šalių, su kuriomis susitikta, skaičių, lygmenį ir surinktos informacijos naudą, – tai padės nuomonėje atspindėti abiejų šalių pilietinės visuomenės pozicijas dėl prekybos susitarimo ir pateikti pasiūlymą steigti pilietinės visuomenės Jungtinį konsultacinį komitetą, skirtą stebėti, kaip vykdomas susitarimas. Nuomonėje analizuojamos didžiausios Kolumbijos ir Peru problemos, kurias turės stebėti pilietinės visuomenės organizacijos.

2.   Bendrosios pastabos

2.1   Europos Sąjunga su Andų regionu, ypač Kolumbija ir Peru, palaiko vis intensyvesnius ekonominius ir prekybos santykius. Ji tapo antrąja Andų regiono šalių prekybos partnere po Jungtinių Amerikos Valstijų. Pastarąjį dešimtmetį ES prekyba su Andų regiono šalimis labai išaugo: dvišaliai pinigų srautai nuo 9,1 mlrd. EUR 2000 m. padidėjo iki 15,8 mlrd. EUR 2007 m. (vidutinis metinis augimo procentas – 8,25 %) (3). 2010 m. ES, Kolumbijos ir Peru dvišalės prekybos prekėmis apimtis buvo 16 mlrd. EUR.

2.2   Prekybos susitarime dalyvaujančios šalys užmezgė ryšius, kurie nebėra vien ekonominiai ir taip pat apima tokias sritis kaip politinis dialogas, kultūra, švietimas ir mokslas. ES padėjo vykdyti perėjimo prie demokratijos procesus ir ginti pagrindines teises, prisiimdama solidarumo įsipareigojimus, kuriuos EESRK vertina palankiai ir kuriems pritaria.

2.3   Iki šio prekybos susitarimui buvo taikomos 2003 m. sudaryto Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Andų bendrijos bei jos valstybių narių politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo nuostatos ir atitinkamos teisės bei pareigos, kurias šalys prisiėmė kaip Pasaulio prekybos organizacijos narės (4).

2.4   Prekybos susitarimas leis šalių prekes ir produktus į atitinkamas nacionalines rinkas įvežti taikant daug mažesnius muitų tarifus. Kolumbijos ir Peru pramonės sektoriuje bus taikomi lankstesni daugelio produktų, kuriems pagal sistemą BLS+ (5) taikomos griežtesnės taisyklės, įvežimo kriterijai. Be kitų sektorių, derybos vyko dėl prekybos naftos chemijos, plastiko, tekstilės ir drabužių, žuvininkystės produktų, bananų, cukraus ir kavos sektoriuose. Taip pat bus svarbu stebėti prekybos susitarimo taikymo poveikį šalių žemės ūkio sektoriams, atsižvelgiant į tokius klausimus kaip kilmės vietos nuorodos, apsaugos sąlygos ir sektorių stabilizavimo mechanizmai; šie klausimai turės būti stebimi ir vertinami. Komitetas palankiai vertina nuorodą, kad prekyba svarbi tvariam vystymuisi ir kad skatinama teisinga bei sąžininga prekyba (6).

2.5   Neoficialios ekonomikos mastai dideli ir Peru, ir Kolumbijoje; vienas svarbiausių šios ekonomikos padarinių yra didelis neoficialaus darbo rodiklis, nustatytas Andų regiono šalyse, todėl Komitetas reiškia susirūpinimą dėl darbo standartų Kolumbijoje ir Peru. Jaunimo ir moterų padėtis yra ypač sunki, nes jų nedarbas didesnis ir įsidarbinimo bei darbo sąlygos sunkesnės. Vertinant poveikį, turi būti atsižvelgiama į lyčių aspektą ir atkreipiamas dėmesys į jaunimo darbo sąlygas, nes moterys ir jaunimas patiria specifinių problemų (7). EESRK taip pat pakartoja, kad būtina priimti sprendimą dėl konkrečių ir efektyvių veiksmų, kuriais siekiama laipsniškai naikinti vaikų darbą – nerimą keliantį reiškinį, būdingą abiems šalims, ir šiuos veiksmus įgyvendinti.

2.6   Žmogaus teisių padėtis Kolumbijoje ir Peru, įskaitant darbo ir profesinių sąjungų teises, kelia didelį susirūpinimą Kolumbijos bei Peru gyventojams ir Europos pilietinei visuomenei. EESRK palankiai vertina tai, kad prekybos susitarimo 1 straipsnyje aiškiai nurodoma, jog dėl demokratinių principų ir pagrindinių teisių pažeidimų susitarimo taikymas gali būti laikinai ar visiškai sustabdytas. EESRK taip pat palankiai vertina šalių prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su pagrindinėmis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijomis, įtvirtintus dokumento 269 straipsnio 3 dalyje (8), ir ragina taikant susitarimą užtikrinti, kad šių įsipareigojimų būtų laikomasi ir jie būtų visiškai įgyvendinami.

2.7   EESRK daug kartų reiškė savo požiūrį į tai, kaip turėtų būti plėtojamos derybos dėl prekybos susitarimų. Jo nuomone, dvišaliai susitarimai turi derėti su daugiašaliu požiūriu (9). EESRK mano, kad dėl dvišalių derybų ES neturi mažinti savo socialinių, darbo ir aplinkos apsaugos reikalavimų. Į šiuos aspektus turi būti atsižvelgiama taip pat plačiai kaip ir į ekonominį aspektą ir turi būti ieškoma mechanizmų, skirtų šiems aspektams derinti taikant susitarimus.

2.8   Kita vertus, Komitetas mano, jog patirtis akivaizdžiai rodo, kad aktyvus pilietinės visuomenės vaidmuo taikant susitarimus leidžia nustatyti galimus atitinkamus partnerius dalyvaujančiose šalyse, užmegzti visoms šalims naudingus santykius ir lengviau spręsti galimus ginčus. Komitetas jau yra raginęs socialinį aspektą įtraukti į ES sudarytus susitarimus arba susitarimus, dėl kurių ES derasi, ir toks jo raginimas pateiktas ankstesnėse EESRK nuomonėse (10).

2.9   EESRK ankstesnėse nuomonėse jau yra palankiai įvertinęs ES sprendimą įdiegti poveikio tvarumui vertinimą, leidžiantį pateikti pasiūlymus ir nustatyti taisomąsias priemones, kuriomis užtikrinamas kuo didesnis prekybos susitarimo teigiamas poveikis ir kuo labiau sumažinamas galimas neigiamas jo poveikis. EESRK pakartoja savo prašymą užtikrinti, kad poveikis tvarumui būtų vertinamas visapusiškai dalyvaujant pilietinei visuomenei ir taip būtų užtikrintas prisiimtų įsipareigojimų vykdymas, kuo labiau sumažinta prekybos atvėrimo rizika ir padidintos su prekybos atvėrimu susijusios galimybės (11).

2.10   EESRK negali nepaminėti, kad derybas dėl susitarimo su Kolumbija ir Peru kritikavo šalių visuomeninės organizacijos ir profesinės sąjungos, kurioms dėl derybų kilo klausimų (12). EESRK visų pirma pritaria pareikštam susirūpinimui dėl nepakankamo dialogo su pilietine visuomene vykstant derybų procesui. Todėl jis palankiai vertina tai, kad Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje pabrėžiama, kad svarbu nustatyti aiškius stebėsenos ir tolesnės veiklos mechanizmus, kuriuose, taikant prekybos susitarimą, dalyvautų pilietinės visuomenės atstovai (13).

2.11   Dėl pilietinės visuomenės Komitetas mano, kad prekybos susitarimai turi padėti įgyvendinti pakeitimus, kuriuos vykdant, be viso kito, skatinama vystyti įmonių socialinę atsakomybę, reikalaujama, kad Europos įmonės taikytų darbo praktiką, kurią taiko savo kilmės šalyse, kuriamos kokybiškos darbo vietos su garantijomis, skatinama plėtoti kolektyvines derybas, užtikrinama, kad būtų atidžiai stebimas gamtos išteklių naudojimas ir padedama mažinti neoficialios ekonomikos bei neoficialaus darbo mastą, taip pat padedama šalinti žmogaus teisių pažeidimus ir kovoti su skurdu bei socialine nelygybe ir suteikiamos galimybės gerinti gyventojų, ypač tų, kurių padėtis nepalankiausia, gyvenimo sąlygas.

2.12   EESRK mano, kad prekybos susitarime esama straipsnių, kurie yra susiję su žmogaus teisėmis, – 282 straipsnis, skirtas pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimui, ir 286 straipsnis, susijęs su poveikio vertinimu, leidžia organizuoti institucinį, atstovaujamąjį ir savarankišką abiejų šalių pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą (14) įsteigus Jungtinį konsultacinį komitetą (dalyvių skaičius bus mažesnis), kuris taptų forumu, atviru visiems Peru, Kolumbijos ir Europos Sąjungos pilietinės visuomenės atstovams.

2.13   EESRK tikisi, kad šis prekybos susitarimas padės susitarimo šalims spręsti skubiausias socialines ir ekonomines problemas, pavyzdžiui, skurdo, socialinės nelygybės ir smurto, ir leis gerinti gyventojų, ypač tų, kurių padėtis nepalankiausia, gyvenimo sąlygas, todėl mano, kad būtina suteikti galimybę trijų šalių pilietinės visuomenės atstovams aktyviai dalyvauti taikant šį susitarimą ir vertinant jo poveikį.

2.14   2012 m. gegužės mėn. EESRK delegacija apsilankė Kolumbijoje ir Peru. Misijos rezultatai teigiami, atsižvelgiant į šalių, su kuriomis susitikta, skaičių, lygmenį ir surinktos informacijos naudą, – tai padėjo nuomonėje atspindėti abiejų šalių pilietinės visuomenės pozicijas dėl prekybos susitarimo ir pateikti pasiūlymą steigti pilietinės visuomenės Jungtinį konsultacinį komitetą, skirtą stebėti, kaip vykdomas susitarimas. Misija padėjo nustatyti dabartines abiejų šalių socialines, užimtumo bei ekonomines problemas ir iškėlė pilietinės visuomenės organizacijų abejones, ar šalių vyriausybės ir prekybos susitarimas gali padėti išspręsti šias problemas (išskyrus verslo organizacijas, kurios vienintelės susitarimą remia abiejose šalyse). Vykdant misiją nustatyta, kad vyriausybių, tvirtinančių, jog vykdė plataus masto konsultacijas ir informacinę veiklą, požiūris skiriasi nuo pilietinės visuomenės organizacijų požiūrio į tokias konsultacijas ir veiklą (15).

2.15   Nuomonėje apžvelgiamos kelios didžiausios abiejų susitarimo šalių problemos, kurias turės stebėti dalyvaujančių šalių pilietinės visuomenės organizacijos. Kolumbijos atveju pabrėžiami šie aspektai: žmogaus teisių klausimas (teigiami ir neigiami jo aspektai), profesinių sąjungų teisių pažeidimai, spręstinos problemos, susijusios su Žalos atlyginimo aukoms ir žemės grąžinimo įstatymo taikymu, ir nebaudžiamumo problema. Peru atveju analizuojami šie klausimai: socialinė ir užimtumo padėtis, ypač padėtis kasyklose, vaikų darbo klausimas, emigracija į Europą ir vietos gyventojų teisės.

2.16   EESRK ragina susijusias šalis, pasikonsultavus su pilietine visuomene (geriausia būtų per jungtinį konsultacinį komitetą), parengti skaidrų ir privalomą veiksmų planą žmogaus, aplinkos ir darbo teisių srityse, kuris papildytų laisvosios prekybos susitarimą. Šiame veiksmų plane turėtų būti nustatyti aiškūs, per nustatytą laiką įvykdytini ir į rezultatus orientuoti tikslai kiekvienoje iš minėtų sričių. Šiuo požiūriu EESRK pritaria 2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucijos 15 punkte išdėstytiems raginimams.

3.   Kolumbija

3.1   Žmogaus teisės: šviesiosios ir tamsiosios pusės

3.1.1   2010 m. rugpjūtį valdžią perėmė nauja vyriausybė. Vyriausybei vadovaujantis prezidentas Juan Manuel Santos užėmė kitokią poziciją žmogaus teisių klausimais. Viceprezidentu tapo Angelino Garzón, buvęs Jungtinės darbuotojų federacijos (JDF) generalinis sekretorius ir buvęs darbo ministras; jis nuosekliai pasisako už nacionalinio socialinio dialogo stiprinimo politiką. Prezidento Santos pozicija žmogaus teisių klausimais skiriasi nuo jo pirmtako Álvaro Uribe administracijos pozicijos. Užuot vartojusi šiurkščią retoriką, kuri žmogaus teisių gynėjams kėlė tikrą pavojų, vyriausybė pakeitė toną ir ėmėsi veiksmų, kurie skatintų dialogą. Pirmą kartą vyriausybė pripažino, kad šalyje vyksta ginkluotas vidaus konfliktas ir atrodo, kad ji galutinai ir ryžtingai imsis jį spręsti.

3.1.2   Kolumbija kenčia gilaus vidaus konflikto, tebesitęsiančio daugiau kaip 60 metų, pasekmes. Įvairūs šio ginkluoto konflikto dalyviai tuo pačiu metu yra smurto sukėlėjai ir pagrindiniai šių veiksmų dalyviai. Nepaisant vyriausybės pastangų, organizacija „Amnesty International“ tvirtina, kad padėtis išlieka labai sudėtinga (16).

3.1.3   Kolumbijoje ir toliau veikia seniausia žemyne partizanų grupuotė, Kolumbijos revoliucinės ginkluotosios pajėgos (isp. FARC). Tiek ši grupuotė, tiek ir Nacionalinio išsilaisvinimo armija (isp. ELN) toliau verbuoja berniukus ir mergaites dalyvauti ginkluotame konflikte ir daugelyje zonų yra išdėsčiusios priešpėstines minas, be to, pasinaudodamos ryšiais su narkotikų prekeiviais, gauna iš jų finansavimą. Kolumbija yra antroji šalis po Demokratinės Kongo Respublikos pagal vaikų karių skaičių (17).

3.1.4   Nuo 1,5 iki 3 milijonų žmonių buvo priversti palikti savo gyvenamąją vietą ir mesti darbą. 2012 m. vasarį Kolumbijos revoliucinės ginkluotosios pajėgos paskelbė, kad daugiau nebegrobs žmonių ir paleido 10 įkaitų kariškių. Tačiau jie vis dar laiko nelaisvėje nenustatytą skaičių civilių (18).

3.1.5   Metų metais, ypač nuo 8-ojo dešimtmečio pradžios buvo nužudyta tūkstančiai valstiečių, darbininkų, profesinių sąjungų atstovų, mokytojų, žmogaus teisių gynėjų, taip pat miestų, bendruomenių ir kaimo vietovių visuomeninių organizacijų vadovų. Pasak gerai žinomos nevyriausybinės organizacijos Nacionalinės profesinių sąjungų mokyklos, veikiančios žmogaus ir profesinių sąjungų teisių apsaugos srityje, nuo 1986 m. buvo nužudyta daugiau kaip 2 900 profesinių sąjungų atstovų. Prekyba narkotikais ir toliau yra dažna nelegali veikla, jos tinklas apima visą šalies teritoriją ir turi savo atšakas užsienyje. Mėginimai išnaikinti šį reiškinį karinėmis priemonėmis daugeliu atvejų tik pagreitino smurto spiralę. Nacionalinės ir tarptautinės žmogaus teisių gynimo organizacijos apkaltino daug ginkluotųjų pajėgų ir saugumo narių žudžius žmones, tariamai priklausančius partizaniniam judėjimui, – tai vadinamasis „neteisingų kaltinimų“ (19) atvejis.

3.1.6   Dabartinėje Kolumbijos visuomenėje moterys vis dar patiria nelygybę ir diskriminaciją. Nelygybė tarp moterų ir vyrų matoma šeimose, šalyje taip pat labai aukštas smurto šeimoje lygis; ekonomikos srityje tai pasireiškia aukštu moterų nedarbo lygiu, auga neoficialiai dirbančių moterų skaičius (57 %) ir yra atotrūkis tarp vyrų ir moterų atlyginimų; politikos srityje pastebimas mažas moterų skaičius aukščiausiuose valdžios sluoksniuose.

3.1.7   Remiantis šalies profesinių sąjungų (JDF, KDK, GDK) ataskaitomis, vykdant socialinį dialogą, kuriam didelę žalą padarė ankstesnių vyriausybių veikla, vis dar nėra pakankamų pokyčių, kurie rodytų teigiamas tendencijas. Sąjungos mano, kad socialinio dialogo nebuvimas paveikė profesinių sąjungų narių skaičių, kuris sumažėjo nuo 14 % iki 4 %. Reikėtų prisiminti, kad pastaraisiais metais profesinių sąjungų teisių situacija Kolumbijoje buvo griežtai stebima Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) (20), ši organizacija surengė nemažai tiriamųjų misijų ir turi šalyje nuolat veikiantį skyrių, kad galėtų stebėti žmogaus, darbo ir profesinių sąjungų teisių pažeidimo atvejus. 2011 metais buvo nužudyti 29 profesinių sąjungų vadovai ir aktyvistai. Daugeliu atvejų atsakomybė tenka „demobilizuotiems“ sukarintų organizacijų nariams. Dar į dešimt profesinių sąjungų narių buvo pasikėsinta. Daniel Aguirre, Nacionalinės cukranendrių kirtėjų profesinės sąjungos (isp. SINALCORTEROS) generalinis sekretorius buvo nužudytas 2012 m. balandžio 27 d., tad šiais metais nužudyti jau 7 profesinių sąjungų nariai.

3.1.8   Kaip teigiamą pokytį reikėtų paminėti tai, kad padaugėjo Nacionalinės generalinės prokuratūros (NGP), atsakingos už šių nusikaltimų ir nusižengimų išaiškinimą, darbuotojų. NGP iniciatyva Nacionalinis kongresas taip pat patvirtino Baudžiamojo kodekso 200 straipsnio pakeitimus, pagal kuriuos ilginamos laisvės atėmimo bausmės ir didinamos baudos tiems, kurie draus arba trikdys susirinkimų arba darbo teisių įgyvendinimą, arba imsis represijų dėl streiko, susirinkimų arba teisėtų asociacijų (21). 2012 m. sausį NGP ir Nacionalinė profesinių sąjungų mokykla susitarė keistis informacija ir siekti sukurti bendrą metodologiją, kuria remiantis būtų galima apibrėžti, nustatyti ir pagrįsti dokumentais nusikaltimus prieš profesinių sąjungų narius.

3.1.9   Nors smurto ir prievartos protrūkių sumažėjo, šalyje vis dar vyksta teroristiniai išpuoliai: 2012 m. gegužės 15 d., tą pačią dieną, kai įsigaliojo laisvosios prekybos sutartis su JAV, buvo įvykdytas pasikėsinimas į buvusį ministrą Fernando Londoño Hoyos, kurio metu žuvo du jo palydos nariai ir buvo sužeisti 49 žmonės.

3.1.10   Žalos atlyginimo aukoms ir žemės grąžinimo įstatymas. Šiuo 2011 m. priimtu įstatymu pripažįstama, kad vyksta ginkluotas konfliktas ir pripažįstamos šio konflikto aukų teises. Jis numato žalos atlyginimą tiems, kurių žmogaus teisės buvo pažeistos, įskaitant ir nukentėjusius nuo valstybės pareigūnų. Šis įstatymas iki šiol buvo taikomas nereguliariai ir nepakankamai, tačiau aukoms, kurių teisės iki šiol nebuvo pripažįstamos, jis reiškia svarbų pokytį. Vis dėlto EESRK vykdytos misijos metu pilietinės visuomenės organizacijos atskleidė, kad žmonės ar bendruomenės, kurioms grąžinama žemė, sulaukia grasinimų. Žemės ūkio ministerija informavo EESRK, kad yra rengiami teisėjai, kurie galėtų spręsti bylas, susijusias su žemių, kurios buvo suteiktos pateikus neteisėtą teisminį ieškinį, grąžinimu. Tokio ieškinio pagrindu buvo legalizuojama nuosavybė tiems, kurie už labai mažą kainą nupirko žemės sklypus iš jų savininkų valstiečių, priverstų palikti savo gyvenamąją vietą. Daugeliu atvejų šiuose sklypuose buvo nelegaliai auginami narkotiniai augalai. Taip pat yra siūlomos apsaugos priemonės neturtingoms šeimoms, vėl iš naujo įsikuriančioms anksčiau paliktose žemėse, iš kurių jas buvo išvarę smogikų būriai, siekiantys kontroliuoti teritoriją.

3.1.11   Nebaudžiamumas – būdinga Kolumbijos problema. Padaryta tam tikra pažanga atliekant svarbiausius su žmogaus teisėmis susijusius tyrimus, taip pat ir tyrimą dėl „sukarintos politikos“ skandalo, kai buvo atskleisti neteisėti įstatymų leidėjų ir sukarintų organizacijų narių ryšiai. Buvo apklausta daugiau nei 120 buvusių Parlamento narių, 40 iš jų buvo pripažinti kaltais (22). Tačiau 2012 m. vasarį buvo anuliuoti Nacionalinės generalinės prokuratūros prokurorės (23), kuri vadovavo pagrindinėms korupcijos byloms bei byloms prieš sukarintas organizacijas, narkotikų prekeivius ir partizanus, ir kuri buvo tvirtai pasiryžusi panaikinti nebaudžiamumą, pakartotinio išrinkimo rezultatai. Atlikti tyrimai atskleidė Administracinio saugumo departamento (ADS) ryšius su sukarintų organizacijų nariais, taip pat patvirtino, kad ši organizacija buvo tiesiogiai atsakinga už daugelį grasinimų ir žmogaus teisių gynėjų, aukštų pareigūnų, žurnalistų, profesinių sąjungų atstovų ir teisininkų nužudymą (24). 2011 m. spalį vyriausybė pranešė apie ADS paleidimą ir naujos Žvalgybos tarnybos įkūrimą.

3.1.12   Vyriausybė pasiūlė kontraversiškus ir ginčytinus konstitucijos 221 straipsnio pakeitimus, pagal kuriuos saugumo pajėgų narių galimai vykdyto piktnaudžiavimo ir žmogaus teisių pažeidimų tyrimų pradinį tyrimą atliktų karo teismai. Reforma įteisintų nuostatą, kad visi teisėsaugos pareigūnų vykdomų operacijų ir (arba) procedūrų metu įvykdyti nusikaltimai „yra susiję su tarnyba“ ir šia prasme, bent jau pirmos instancijos teisme, priklausytų karinei jurisdikcijai. Keletą kartų Amerikos žmogaus teisių komisija ir Jungtinės Tautos pažymėjo, kad karo teismams trūksta nešališkumo ir savarankiškumo, ir tai sumažina pasitikėjimą jų nutarimais (25). Kolumbijos ginkluotosios ir saugumo pajėgos buvo daug kartų apkaltintos įvykdžiusios mirties bausmes be teismo nuosprendžio ir Jungtinių tautų Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras Kolumbijoje mano, kad 2004–2008 metais Valstybės agentai nužudė daugiau kaip 3 000 žmonių. Nuo šio laikotarpio tokių atvejų skaičius sumažėjo, tačiau ši praktika vis dar gyvuoja (26). Įvairios nacionalinės ir tarptautinės organizacijos kreipėsi į prezidentą Santos su prašymu atsiimti pasiūlytą pataisą (27).

3.1.13   Priešingai pirmiau išreikštoms nuomonėms, iš susitikimų su verslo sektoriaus atstovais susidaro įspūdis, kad šio sektoriaus atstovai mano, jog susitarimas skatins teisėtą ekonomiką, darbo santykių formalizavimą, žmogaus teises ir aplinkosaugą, padės sumažinti smurto rodiklius.

4.   Peru

4.1   Per pastarąjį dešimtmetį skurdas sumažėjo, tačiau Pasaulio banko duomenimis (28), 15 % gyventojų dienos pajamos yra mažesnės nei du doleriai. Labai skiriasi padėtis kaimo ir miesto regionuose. Todėl augimas iki šiol pasireiškė labai nelygiu pajamų pasiskirstymu. Vidutinės pajamos (ir tuo pačiu asmeninis vartojimas) didėjo, tačiau nepakankamai, ir 2010 m. šios pajamos buvo 404 JAV doleriai.

4.2   Darbo rinkos ir profesinių sąjungų padėtis. 2009 m. beveik 73 % dirbančiųjų neturėjo darbo sutarčių, 7 % turėjo neterminuotas darbo sutartis ir 20 % – laikinas darbo sutartis (29). Tarptautinė darbo organizacija (TDO) pažymėjo, kad 2011 m. augo neturinčiųjų darbo sutarčių skaičius ir nedarbo lygis, sumažėjo realus minimalus darbo užmokestis, o dirbančių vaikų skaičius buvo labai aukštas (42 %). Peru žemės ūkio produktų eksportas klesti, tačiau šio sektoriaus darbininkams tai neatneša pastebimos naudos. 2008 m., prieš prasidedant tarptautinei krizei, buvo įdarbinta tik šiek tiek daugiau nei 200 tūkst. darbininkų. Per pirmąjį 2011 m. pusmetį buvo tikimasi atsigavimo sustiprėjimo; samdomų darbininkų įdarbinimo lygis buvo pats aukščiausias per visą istoriją. Tačiau šiame sektoriuje darbo diena gali būti ilgesnė nei įprasta, atlyginimas yra mažesnis už įprastą minimalią algą (30), už viršvalandžius mokama mažiau ir dažniausiai yra sudaromos laikinos darbo sutartys (31).

4.3   EESRK teigiamai vertina prisiimtus įsipareigojimus laikytis TDO pagrindinių konvencijų ir deramo darbo darbotvarkės, tačiau pakartoja, kad organizuota pilietinė Peru ir Europos visuomenė būtinai turi turėti galimybę dalyvauti jos taikymo stebėsenoje. Pagrindinė deramo darbo sąvokos sąlyga yra socialinis dialogas: t. y. verslo įmonių ir profesinių sąjungų dalyvavimas kolektyvinėse derybose. Ši sąlyga yra labai svarbi, kadangi papildo darbo teisę ir pagerina darbuotojų darbo sąlygas. EESRK taip pat rekomenduoja dalytis su socialiniu dialogu susijusia patirtimi.

4.4   Vaikų darbas Peru šalies pilietinei visuomenei jau seniai kelia didelį susirūpinimą. Ypač tai pastebima kalnakasybos srityje, kur taip pat dirba mergaitės. Galima kalbėti tik apie apytikslius skaičius, kadangi paprastai oficialioje statistikoje nematome tikro reiškinio paplitimo masto. Tačiau remiantis TDO Tarptautinės vaikų darbo panaikinimo programos (32) duomenimis, dviejose iš trijų kalnakasių šeimų jaunesni nei 18 metų vaikai dirba medžiagų gavybos, apdorojimo ar vežimo srityje. Mergaitės, nors paprastai ir nedirba giliai kasyklų viduje, yra vis labiau įtraukiamos į kasyklose vykdomus darbus ir rūpinasi ryšiais tarp išorinio pasaulio ir kasyklų. TDO pabrėžia, kad vaikų darbo panaikinimas kasyklose paskatintų technologijų pokyčius, pagerintų socialinę apsaugą ir padidintų dirbančių nepilnamečių mokymosi galimybes. Pilietinės visuomenės dalyvavimas yra esminis veiksnys šiame laipsniškame procese. ES kartu su savo prekybos partneriais prisiėmė konkrečius įsipareigojimus vaikų darbo panaikinimo srityje, tokie įsipareigojimai galioja ir tose ES įmonėse, kurios vykdo veiklą kituose žemynuose. Klausimai, susiję su socialine įmonių atsakomybe ir darbo bei žmogaus teisėmis neapsiriboja Europos sienomis. Taikant prekybos susitarimą, šie įsipareigojimai turės būti atnaujinti ir reikės įvertinti jų poveikį dabartinei vaikų darbo padėčiai.

4.5   Peru gyventojų migracija į ES. Remiantis Nacionalinio statistikos ir informatikos instituto duomenimis (33), skaičiuojama, kad 1990–2009 m. užsienyje gyvenančių perujiečių skaičius išaugo iki 2 038 107. Po Ispanijos (kurioje gyvena apie 200 000 perujiečių), per paskutiniuosius metus daugiausiai perujiečių priėmė Italija (34). EESRK nuomone, legali imigracija su garantijomis yra teigiamas ir praturtinantis veiksnys. Prekybos susitarime turėtų būti numatytas stebėsenos mechanizmas, kuris, dalyvaujant pilietinei visuomenei, padėtų rūpintis imigrantų žmogaus teisių stebėjimu ir priežiūra bei nelegalios prekybos žmonėmis prevencija.

4.6   Vietinių tautų teisės. EESRK pažymi, kad įsigaliojo 2011 m. priimtas Išankstinio konsultavimo įstatymas (35). Šio įstatymo priėmimas rodo, kad pripažįstamos vietinių tautų teisės, įstatymo nuostatos gali paskatinti socialinę įtrauktį ir užtikrinti, kad demokratijos teikiama nauda pagaliau galėtų pasinaudoti ir senieji vietiniai gyventojai. Tai daugelio socialinių partnerių pastangų rezultatas, tačiau daugiausiai prie to prisidėjo patys vietiniai gyventojai, kurie nuolatos reikalavo, kad būtų priimti įstatymai, užtikrinantys jų teisę pasinaudoti konsultavimo procedūra. Visiškas įstatymo taikymas bus įrodymas, kad Peru laikosi savo prisiimtų įsipareigojimų pagal TDO 169 konvenciją.

4.7   Ollanta Humala Tasso vyriausybė pradėjo vykdyti savo funkcijas 2011 m., šios vyriausybės laukia svarbūs iššūkiai ir iš jos daug tikimasi. Prekybos susitarimas su ES gali padėti įveikti šiuos iššūkius ir lūkesčius paversti teigiamais pokyčiais, tačiau reikia suprasti, kad vien sutarties pasirašymas neatneš trokštamų pasikeitimų. EESRK šia nuomone išreiškia savo norą prisidėti gerinant Peru ir ES santykius ateityje, kartu su Peru pilietine visuomene vykdant stebėseną ir taikant patvirtintą poveikio vertinimo mechanizmą. EESKR laikėsi pozicijos ir čia ją dar kartą pakartoja, kad labai svarbu, jog pilietinės visuomenės atstovai dalyvautų tokių struktūrų veikloje ir būtų nepriklausomi nuo vykdomosios valdžios.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Prekybos susitarimą turės ratifikuoti 27 Sąjungos valstybių parlamentai ir Kolumbijos bei Peru parlamentai.

1

(2)  Kaip nustatyta, pavyzdžiui, darbo teisių veiksmų plane, įtrauktame į Kolumbijos ir JAV susitarimą, ir bendrojoje lengvatinių muitų tarifų sistemoje plius (SPG+).

2

(3)  Mančesterio universiteto Mokslinių tyrimų ir ekonominės politikos centro Development Solutions dokumentas „Poveikio ES ir Andų regiono šalių prekybos tvarumui vertinimas“, parengtas Prekybos generalinio direktorato (Europos Komisija) prašymu, 2009 m.

3

Development Solutions

(4)  Taip pat ES ir Kolumbijos protokolo dėl žmogaus teisių (2009 m.) tikslai, patvirtinti VI eiliniame Dialogo žmogaus teisių klausimais mechanizmo, taikomo siekiant įvertinti gynybos politiką bei šių tikslų laikymąsi ir siekti pažangos šioje srityje, posėdyje, surengtame 2012 m. sausio 30 d. Bogotoje.

4

(5)  Bendroji lengvatinių muitų tarifų sistema plius.

5

(6)  Prekybos susitarimo 271 ir 324 straipsniai.

6

(7)  EESRK nuomonė dėl „Derybų dėl naujų prekybos susitarimų: EESRK pozicija“; pranešėjai J. Peel ir E. Pichenot, (OL C 211, 2008 08 19, p. 82).

7

(8)  „Kiekviena šalis įsipareigoja savo įstatymuose bei praktikoje visoje savo teritorijoje remti ir faktiškai taikyti pagrindinius tarptautiniu lygmeniu pripažįstamus darbo standartus, tokius kaip nurodytieji TDO pagrindinėse konvencijose: a) asociacijų laisvė ir faktinis teisės į kolektyvines derybas pripažinimas; b) visų priverstinio ar privalomojo darbo formų panaikinimas; c) veiksmingas vaikų darbo panaikinimas ir d) su užimtumu ir profesija susijusios diskriminacijos panaikinimas“, prekybos susitarimo 269 straipsnio 3 dalis.

8

Kiekviena šalis įsipareigoja savo įstatymuose bei praktikoje visoje savo teritorijoje remti ir faktiškai taikyti pagrindinius tarptautiniu lygmeniu pripažįstamus darbo standartus, tokius kaip nurodytieji TDO pagrindinėse konvencijose: a) asociacijų laisvė ir faktinis teisės į kolektyvines derybas pripažinimas; b) visų priverstinio ar privalomojo darbo formų panaikinimas; c) veiksmingas vaikų darbo panaikinimas ir d) su užimtumu ir profesija susijusios diskriminacijos panaikinimas

(9)  OL C 211, 2008 08 19, p. 82.

9

(10)  „EESRK nuomone, [...] būtina įtraukti socialinį aspektą, kad tai būtų ne tik prekybos aspektus apimantis asociacijos susitarimas, kurio bendras tikslas – didinti socialinę sanglaudą“, pranešėjas José María Zufiaur (OL C 248, 2011 08 25, p. 55).

10

(11)  EESRK nuomonė dėl „Tvarumo poveikio vertinimo (TPV) ir Europos Sąjungos prekybos politikos“, pranešėja Evelyne Pichenot, (OL C 218, 2011 07 23, p. 14).

11

(12)  2012 m. vasario 22 d. Europos profesinių sąjungų konfederacijos, Tarptautinės profesinių sąjungų konfederacijos (TPSK), Amerikos profesinių sąjungų konfederacijos ir Pasaulio profesinių sąjungų tarybos pranešimas Europos Parlamentui. Kolumbijos bendrosios darbo konfederacijos pozicija dėl ES ir Kolumbijos prekybos susitarimo (2012 m. vasario 15 d.).

12

(13)  2012 m. birželio 13 d. priimta Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo.

13

(14)  ES atstovautų EESRK.

14

(15)  B priede pateikiama misijos ataskaita ir programa.

15

(16)  Prieš 19-ąją JT Žmogaus teisių tarybos sesiją, vykusią 2012 m. vasario 27–kovo 23 d. Ženevoje, organizacijos „Amnesty international“ pasirašyta deklaracija.

16

(17)  Londone įsikūrusi organizacija „Tarptautinis tribunolas nukentėjusiems nuo karo ir skurdo vaikams ginti“ 2012 m. pristatė savo ataskaitą: http://www.tribunalinternacionalinfancia.org.

17

(18)  2012 m. balandžio 28 d. sulaužė savo pažadą ir sulaikė prancūzų žurnalistą Romeo Laglois, kuris buvo išleistas po keletos savaičių.

18

(19)  Pagal Kolumbijos teisę tai yra saugomų asmenų žudymas.

19

(20)  Šaltinis: vėlesnės Standartų įgyvendinimo komisijos, Tarptautinių darbo konferencijų, Tarptautinės darbo organizacijos ataskaitos. Ženeva.

20

(21)  Iš Kolumbijos ambasados Briuselyje gauta ataskaita apie Nacionalinės generalinės prokuratūros veiksmus, 2012 kovas.

21

(22)  2011 m. vasarį buvęs senatorius, buvęs Kongreso prezidentas ir prezidento Álvaro Uribe pusbrolis Mario Uribe buvo pripažintas kaltu dėl ryšių su sukarintų grupuočių nariais.

22

(23)  Dr. Viviane Morales išrinkimas buvo paskelbtas negaliojančiu dėl galimų jos nominacijos metu įvykdytų pažeidimų.

23

(24)  2011 m. rugsėjį Jorge Noguera Cotes, vadovavęs ADS nuo 2002 iki 2005 m. buvo paskelbtas kaltu dėl žvalgybos agentūros bendradarbiavimo su sukarintomis grupuotėmis, taip pat dėl 2004 m. įvykdytos universiteto profesoriaus žmogžudystės.

24

(25)  Ataskaita apie Kolumbiją, Amerikos žmogaus teisių komisija.

25

(26)  Pasaulinė žmogaus teisių ataskaita, 2012, Human Rights Watch.

26

Human Rights Watch

(27)  Laiškas prezidentui Santos, Human Rights Watch, 2012 m. vasario 9 d.

27

Human Rights Watch

(28)  World Development Indicators, Pasaulio bankas.2011.

28

World Development Indicators

(29)  Peru Darbo ministerijos duomenys.

29

(30)  Vienos dienos atlyginimas yra nuo 8,84 iki 10 JAV dolerių, minimalus mėnesinis darbo užmokestis siekia 259,61 JAV dolerius.

30

(31)  Ryškiausi netinkamo įdarbinimo su pertrūkiais pavyzdžiai matomi aliejinių palmių sektoriuje.

31

(32)  Tarptautinės darbo organizacijos Vaikų darbo panaikinimo programa www.ilo.org.

32

(33)  Peru: Tarptautinės perujiečių emigracijos ir užsieniečių imigracijos statistiniai duomenys, 1990–2009, Lima: 2010.

33

(34)  Nuo 2011 ES finansuoja projektą „Migruojanti Peru“.

34

(35)  Įstatymas nr. 29785, Vietinių tautų teisės į išankstinį konsultavimąsi įstatymas. Ši teisė pripažinta Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 169 Konvencijoje.

35

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/45

---

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyriaus nuomonė dėl kooperatyvų ir žemės ūkio ir maisto pramonės vystymo (nuomonė savo iniciatyva)

2012/C 299/09

Pranešėjas Carlos TRIAS PINTÓ

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. sausio 19 d. plenarinėje sesijoje nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Kooperatyvų ir žemės ūkio ir maisto pramonės vystymo

(nuomonė savo iniciatyva).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 26 d. priėmė savo nuomonę.

...-(i)ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje ... (... posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę ... narių (-iams) balsavus už, ... - prieš ir ... susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Ieškant tvariausio ekonomikos modelio, kooperatyvų steigimas tampa konkurencinga ir veiksminga alternatyva, pateikianti naujų sprendimų, kaip pašalinti žemės ūkio maisto produktų sektoriaus vertės grandinės pusiausvyros sutrikimus, kartu skatinanti užimtumą ir vietines maisto tiekimo grandines, apsirūpinimo maistu saugumą, dalyvavimą ir socialinę atsakomybę.

1.2   Reikia imtis dabartinių žemės ūkio maisto produktų rinkų reformų atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ ir kitų ES iniciatyvų keliamus uždavinius. Įprastiniai platinimo kanalai neužtikrina deramo kainodaros skaidrumo, tai lemia labai netolygų suinteresuotųjų subjektų derybinių galių pasiskirstymą ir daro neigiamą poveikį gamintojams bei vartotojams (pirmajai ir paskutinei grandinės grandžiai). Be to, energetiniu požiūriu neveiksmingas platinimas nepagrįstai didina aplinkos apsaugos sąnaudas, pavyzdžiui, šviežių maisto produktų laikymas šaldymo sandėliuose ne sezono metu ir jų vežimas į labai nutolusias nuo gamybos vietos rinkas.

1.3   Rinka turėtų būti pertvarkyta taip, kad platinimas vyktų ratu ir sutrumpėtų jo kanalai, kad būtų galima geriau jungti pasiūlą ir paklausą į tinklus, pradedant nuo jų pradinio inovacijų ir pažangių technologijų lygmens.

1.4   Kooperatyvai, vadovaudamiesi savitais principais ir vertybėmis, prisideda prie sąžiningų ir sinergiškų prekybinių santykių, kurie padeda užtikrinti žemės ūkio maisto produktų vertės grandinės pusiausvyrą suvienijant interesus, optimizuojant bendrą vertę ir sustiprinant gamybos ir vartojimo būdų darnumą.

1.5   Taigi EESRK prašo Europos institucijų sudaryti kooperacijos modelio propagavimui reikalingas sąlygas formuojant ES politiką, pagal kurią būtų numatytos tinkamos teisinės, ekonominės, mokestinės, techninės ir kitokio pobūdžio priemonės, kad būtų užtikrintas darnus vystymasis.

2.   Įžanga

2.1   Kooperacijos modelis padeda tobulinti Europos Sąjungos verslumo ekosistemą, visų pirma ekonominę demokratiją, ir prisideda prie būtino gamybos modelio keitimo.

2.2   2012 m., JTO paskelbti Tarptautiniais kooperatyvų metais, yra puiki galimybė pasvarstyti apie kooperatyvų vaidmenį kuriant naują tvaraus ir integracinio augimo modelį, kuris iš dabartinės krizės padėtų iškilti itin konkurencingai socialinei rinkos ekonomikai (1).

2.3   Kooperatyvų sektoriaus padėtis ES labai skiriasi. Kai kurie kooperatyvai vysto nuo savo konkurentų niekuo nesiskiriančią komercinę veiklą, tuo tarpu kiti derina savo komercinę veiklą su vartotojams, aplinkai ir kt. palankia politine pozicija, integruota į jų informavimo ar pardavimo strategiją. Be to, reikia skirti vertės grandinės pradžioje (gamyba) ir pabaigoje (vartojimas) veiklą vykdančius kooperatyvus, kurie dažnai nė nederina savo veiksmų.

2.4   Kad būtų įvykdyta struktūrinė rinkų reforma, kuria siekiama padėti sukurti tvarios gamybos ir vartojimo modelį, reikia pakeisti žemės ūkio maisto produktų vertės grandinės (2) pusiausvyrą žemės ūkio asociacijoms apskritai ir visų pirma kooperatyvams suteikiant reguliavimo ir integravimo vaidmenį, kuris leistų atlikti reikiamus patikslinimus ir pakeitimus plėtojant sektorių tarpusavio dialogą ir derinant veiksmus.

2.5   Šiuo požiūriu grindžiama EESRK pozicija ir stengiamasi atliepti būsimus ES politikos iššūkius atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, naują Bendrą žemės ūkio politiką, Tausaus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės veiksmų planą ir Bendrosios rinkos aktą.

2.6   Šiuo požiūriu reikia pabrėžti, kad ši nuomonė savo iniciatyva paremta pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo principu, kuris grindžiamas žiniomis, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika (3), įsidarbinimo galimybėmis ir socialine bei teritorine sanglauda.

2.7   Galiausiai, šis pasiūlymas apima kitus ES politikai itin svarbius kompleksinius aspektus, pavyzdžiui, susijusius su suverenitetu ir apsirūpinimo maistu saugumu, teritorine pusiausvyra ir vietinių maisto grandinių (4) išsaugojimu, socialiniu verslu, vartotojų teisių ir interesų apsauga ir organizuotos pilietinės visuomenės tiesioginiu dalyvavimu žemės ūkio maisto pramonės srityje (5).

3.   EESRK pastabos

3.1   Dabartinės rinkos analizė

3.1.1   Rinka turėtų veikti taip, kad vartotojams būtų užtikrinti norimos rūšies ir kokybės produktai. Reikia, kad vartotojų pageidavimai būtų perduodami per visą vertės grandinę ir neiškreipti pasiektų gamintojus. Deja, dabartinė rinka dažnai yra linijinio pobūdžio – tai trukdo užtikrinti teigiamą grįžtamąjį ryšį – ir tokia sudėtinga, kad iškreipiamas jos vaidmuo ir tikrasis uždavinys tiekti gyventojams produktus pačiomis palankiausiomis sąlygomis.

3.1.2   Vartotojai vis dažniau prašo saugių, tvarių produktų, pagamintų novatoriškais, atsakingais būdais, tausojant aplinką, tinkamomis darbo sąlygomis ir atsižvelgiant į gyvūnų gerovę; be to, nederėtų pamiršti, kad reikia atsižvelgti ir į pigesnius produktus, kadangi kaina tebėra pirkimo sprendimus lemiantis veiksnys. Deja, žemės ūkio maisto produktų vertės grandinėje svarbi informacija nėra perduodama tarp įvairių grandžių (pirminė gamyba, pakavimas, saugojimas, platinimas ir pardavimas).

3.1.3   Platinimo kanalai ne tik atitolino tiekėjus nuo vartotojų, bet ir sumažino operacijų skaidrumą, todėl gamybos sąnaudos nepakankamai įvertinamos, o gamintojams mokamos kainos dažnai nesiekia minimalios ribos, užtikrinančios ekonominį gyvybingumą.

3.1.4   Nepakankama derybinė galia ir neišvengiama priklausomybė nuo tų rinkos dalyvių, kurie savo veiklos srityje taikstosi su neteisingomis kainomis, dar labiau trikdo ir taip menką žemės ūkio maisto produktų grandinės (6) pusiausvyrą ir paskatina netinkamus veiksmus rinkoje.

3.1.5   Taigi dabartinės rinkos analizė, kuri reikalinga reformai įgyvendinti, rodo tokius požymius: susiskaldžiusi pasiūla, koncentruotas paskirstymas ir nenuosekli paklausa. Tokia padėtis lemia palankias sąlygas spekuliacijai.

3.1.6   Nederėtų pamiršti, kad platinimas, be kita ko, turi ir aplinkosauginių bei socialinių padarinių, susijusių su vežimu ilgais atstumais, ilgu laikymu šaldytuvuose, įmonių perkėlimu ir kt.

3.2   Aktyvesnio kooperavimosi rinkoje skatinimas. Dėmesys sutelktas į naujus tvarios gamybos ir tausaus vartojimo būdus

Kooperatines bendroves apibūdina tokios vertybės kaip demokratija, lygybė, bešališkumas, solidarumas, skaidrumas ar socialinė atsakomybė. Tarptautinis kooperacijos aljansas nustatė septynis principus, kuriais turi vadovautis kooperatyvai: „savanoriška ir atvira narystė; demokratinė narių vykdoma kontrolė; narių ekonominis dalyvavimas; savarankiškumas ir nepriklausomumas; švietimas, mokymas ir informavimas; kooperatyvų bendradarbiavimas ir rūpinimasis bendruomene“ (7).

Kooperatinė žemės ūkio maisto produktų rinka paremta žemės ūkio maisto produktų pasiūlos ir paklausos pagrindu veikiančiais kooperatyvais, jų tarpusavio santykiais ar abipuse nauda siekiant sukurti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu teisingiausią ir veiksmingiausią vertės grandinę. Kitaip tariant, rinka tampa teigiamos sumos žaidimu, kur visi „žaidėjai“ laimi, o pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams (gamintojams ir vartotojams) sudarant sąjungas ir prisiimant ilgalaikius įsipareigojimus vienodomis sąžiningos konkurencijos sąlygomis, sukuriama didžiausia bendra vertė. Atsižvelgiant į šioje nuomonėje išdėstytus principus, galima išskirti pagrindinius rinkos pertvarkymo veiksnius.

| 3.2.1 | Gamybos piramidės apvertimas pagal tarptautinį kooperacijos metodą, kurio kritinė masė užtikrintų reikiamą mastą ir apimtį. Pradedant nuo individualaus gamintojo ar šeimos reikia skatinti steigti vietos lygmens asociacijas ir kooperatyvus, suteikiančius dinamiškumo kaimo ekonomikai, ir juos integruoti į didesnes struktūras – regioninius tinklus ir konkurencingus klasterius, – kurie priartintų ūkininkus prie didesnę pridėtinę vertę turinčių platinimo kanalų segmentų. Tokia kooperatyvų struktūra suteiks galimybę maksimaliai padidinti pelną ir patenkinti įvairialypę paklausą sutrumpinant platinimo kanalus tarp gamybos ir vartojimo centrų (8). Be to, integracija kooperuojantis (9) užtikrina didesnį atsekamumą viso proceso metu tiek kokybės, tiek kainodaros srityje, tai savo ruožtu padeda optimaliai panaudoti išteklius ir pasiekti didesnį veiksmingumą. |
| --- | --- |

3.2.1

Gamybos piramidės apvertimas pagal tarptautinį kooperacijos metodą, kurio kritinė masė užtikrintų reikiamą mastą ir apimtį. Pradedant nuo individualaus gamintojo ar šeimos reikia skatinti steigti vietos lygmens asociacijas ir kooperatyvus, suteikiančius dinamiškumo kaimo ekonomikai, ir juos integruoti į didesnes struktūras – regioninius tinklus ir konkurencingus klasterius, – kurie priartintų ūkininkus prie didesnę pridėtinę vertę turinčių platinimo kanalų segmentų. Tokia kooperatyvų struktūra suteiks galimybę maksimaliai padidinti pelną ir patenkinti įvairialypę paklausą sutrumpinant platinimo kanalus tarp gamybos ir vartojimo centrų (8). Be to, integracija kooperuojantis (9) užtikrina didesnį atsekamumą viso proceso metu tiek kokybės, tiek kainodaros srityje, tai savo ruožtu padeda optimaliai panaudoti išteklius ir pasiekti didesnį veiksmingumą.

| 3.2.2 | Kooperatyvų socialinė grąža. Kooperatyvų tinklo gautas pelnas dar kartą investuojamas į tinklui priklausančius kooperatyvus ir taip padidinamos jų galimybės sustiprinti savo poziciją rinkoje, atsiranda daugiau įdarbinimo galimybių, gamintojai ir vartotojai gali visapusiškiau ir palankesnėmis sąlygomis naudotis pagrindiniais ištekliais ir sudaromos palankios sąlygos sinergijai plėtojant naujus prekybinius santykius. |
| --- | --- |

3.2.2

Kooperatyvų socialinė grąža. Kooperatyvų tinklo gautas pelnas dar kartą investuojamas į tinklui priklausančius kooperatyvus ir taip padidinamos jų galimybės sustiprinti savo poziciją rinkoje, atsiranda daugiau įdarbinimo galimybių, gamintojai ir vartotojai gali visapusiškiau ir palankesnėmis sąlygomis naudotis pagrindiniais ištekliais ir sudaromos palankios sąlygos sinergijai plėtojant naujus prekybinius santykius.

| 3.2.3 | Paklausos koncentracija
   (10). Per vartotojų kooperatyvus ir skatinant vartotojų tinklus, kurie sujungtų piliečių paklausą, norima sudaryti palankias sąlygas gauti produktų, kurie būtų aukštesnės kokybės ir už palankesnę kainą. Vietinė rinka ir internetinė prekyba leidžia užmegzti ir tobulinti tiesioginį ryšį su gamintojais. Šis požiūris atitinka pagrindinių Europos Sąjungos ūkininkų ir žemės ūkio ir maisto pramonės kooperatyvų aiškiai apibrėžtus tikslus: „Siekiama inicijuoti ir remti ūkininkų iniciatyvas, susijusias su tiesioginiu jų gaminių pardavimu galutiniam vartotojui (pavyzdžiui, tiesioginę prekybą ūkyje per žemės ūkio kooperatyvus, tiesioginę prekybą vietinėse rinkose per kolektyvines platformas arba gamintojų kontroliuojamas įmones)“ (11). |
| --- | --- |

3.2.3

Paklausos koncentracija
   (10). Per vartotojų kooperatyvus ir skatinant vartotojų tinklus, kurie sujungtų piliečių paklausą, norima sudaryti palankias sąlygas gauti produktų, kurie būtų aukštesnės kokybės ir už palankesnę kainą. Vietinė rinka ir internetinė prekyba leidžia užmegzti ir tobulinti tiesioginį ryšį su gamintojais. Šis požiūris atitinka pagrindinių Europos Sąjungos ūkininkų ir žemės ūkio ir maisto pramonės kooperatyvų aiškiai apibrėžtus tikslus: „Siekiama inicijuoti ir remti ūkininkų iniciatyvas, susijusias su tiesioginiu jų gaminių pardavimu galutiniam vartotojui (pavyzdžiui, tiesioginę prekybą ūkyje per žemės ūkio kooperatyvus, tiesioginę prekybą vietinėse rinkose per kolektyvines platformas arba gamintojų kontroliuojamas įmones)“ (11).

| 3.2.4 | Žiedinis rinkos modelis
   (12), grindžiamas platinimo kanalų trumpinimu. Norint sumažinti perdėtą subjektų, kurie neprisideda prie žemės ūkio maisto produktų platinimo grandinės vertės, įtaką, reikia skatinti naudoti platinimo kanalus, kiek įmanoma suartinančius gamybos ir vartojimo segmentus, kuriais atitinkamai laikomi pirminiai gamintojai ir galutiniai vartotojai (13). Taip sudaromos sąlygos formuotis „rinkos kilpoms“, leidžiančioms priemonių ir sąnaudų požiūriu tinkamai suderinti gyventojų poreikius ir gamybos išteklius išvengiant pertekliaus arba trūkumo, kurie taip pat gali lemti dirbtinį kainų svyravimą. Visa tai leis užtikrinti sąžiningesnį, skaidresnį ir geriau subalansuotą maisto produktų tiekimo grandinės veikimą, padėsiantį užkirsti kelią tokiai nelegaliai piktnaudžiavimo praktikai, kuri kelia pavojų teisėtai konkurencijai. |
| --- | --- |

3.2.4

Žiedinis rinkos modelis
   (12), grindžiamas platinimo kanalų trumpinimu. Norint sumažinti perdėtą subjektų, kurie neprisideda prie žemės ūkio maisto produktų platinimo grandinės vertės, įtaką, reikia skatinti naudoti platinimo kanalus, kiek įmanoma suartinančius gamybos ir vartojimo segmentus, kuriais atitinkamai laikomi pirminiai gamintojai ir galutiniai vartotojai (13). Taip sudaromos sąlygos formuotis „rinkos kilpoms“, leidžiančioms priemonių ir sąnaudų požiūriu tinkamai suderinti gyventojų poreikius ir gamybos išteklius išvengiant pertekliaus arba trūkumo, kurie taip pat gali lemti dirbtinį kainų svyravimą. Visa tai leis užtikrinti sąžiningesnį, skaidresnį ir geriau subalansuotą maisto produktų tiekimo grandinės veikimą, padėsiantį užkirsti kelią tokiai nelegaliai piktnaudžiavimo praktikai, kuri kelia pavojų teisėtai konkurencijai.

| 3.2.5 | Naujosios technologijos
   (14). Technologinės inovacijos užtikrina aktyvesnę kooperaciją rinkoje, ar kalbėtume apie novatorišką žemės ūkio maisto produktų gamybos metodų vystymą, ar apie logistikos struktūras, būtinas norint optimizuoti komunikacijos procesų veiksmingumą diegiant pažangius gamybos, platinimo ir vartojimo tinklus (organizacijas, pasižyminčias aukšto lygio saviorganizacija ir galinčias didinti savo lankstumą bei gebančias išmokti veikti taip, kad pasiektų užsibrėžtų tikslų). Jų įtakingumas, sąveikumas ir tarpusavio jungtys skaitmeninėje aplinkoje leis atsisakyti nereikalingų tarpininkų. Todėl naujosios technologijos turės tapti priemonėmis didinančiomis kolektyvinį veiksmingumą, diegiant naujoves maisto tiekimo grandinėse ir novatoriškais būdais keičiant jų perdirbimo vertę. |
| --- | --- |

3.2.5

Naujosios technologijos
   (14). Technologinės inovacijos užtikrina aktyvesnę kooperaciją rinkoje, ar kalbėtume apie novatorišką žemės ūkio maisto produktų gamybos metodų vystymą, ar apie logistikos struktūras, būtinas norint optimizuoti komunikacijos procesų veiksmingumą diegiant pažangius gamybos, platinimo ir vartojimo tinklus (organizacijas, pasižyminčias aukšto lygio saviorganizacija ir galinčias didinti savo lankstumą bei gebančias išmokti veikti taip, kad pasiektų užsibrėžtų tikslų). Jų įtakingumas, sąveikumas ir tarpusavio jungtys skaitmeninėje aplinkoje leis atsisakyti nereikalingų tarpininkų. Todėl naujosios technologijos turės tapti priemonėmis didinančiomis kolektyvinį veiksmingumą, diegiant naujoves maisto tiekimo grandinėse ir novatoriškais būdais keičiant jų perdirbimo vertę.

3.3   Kaip paskatinti aktyvesnį kooperavimąsi rinkoje

Visuotinis perėjimas prie atsakingos ir tvarios gamybos ir tausaus vartojimo yra su daugeliu suinteresuotųjų subjektų susijusi realybė, kai kiekvienas suinteresuotasis subjektas ir kiekviena interesų grupė gali daryti įtaką ir būti įtakojama plėtojant kooperacinę veiklą („bendra socialinė kooperatinė atsakomybė“). Vienas strateginis aspektas, į kurį reikia atsižvelgti plėtojant kooperatinio ir tarpkooperatinio vartojimo ir gamybos modelius, tai numatyti institucines priemones ir mechanizmus, reikalingus modeliui įdiegti tokiu būdu, kad būtų galima konkuruoti su tradicine vertės grandine. Atitinkamų sprendimų priėmimo procese vertėtų pagalvoti ir apie toliau išvardytus dalykus:

| 3.3.1 | Priemonių priėmimas vykdant ES politiką įvairiose srityse. Teisinės sistemos reforma ir derama paskatų politika yra būtinos siekiant skatinti kooperatyvų steigimo paramos priemones, tokias kaip plėtros agentūros, finansiniai kreditai ir pan., Taip pat reikia skatinti kooperatyvų integracijos ir internacionalizacijos, socialinės sanglaudos ir inovacijų priemones bei priemones, stiprinančias viešųjų institucijų ir MVĮ, kooperatyvų, vartotojų asociacijų ar kitų organizacijų partnerystes. |
| --- | --- |

3.3.1

Priemonių priėmimas vykdant ES politiką įvairiose srityse. Teisinės sistemos reforma ir derama paskatų politika yra būtinos siekiant skatinti kooperatyvų steigimo paramos priemones, tokias kaip plėtros agentūros, finansiniai kreditai ir pan., Taip pat reikia skatinti kooperatyvų integracijos ir internacionalizacijos, socialinės sanglaudos ir inovacijų priemones bei priemones, stiprinančias viešųjų institucijų ir MVĮ, kooperatyvų, vartotojų asociacijų ar kitų organizacijų partnerystes.

| 3.3.2 | Kooperaciniai viešieji pirkimai
   (15). Pastaraisiais metais ekologiškų viešųjų pirkimų srityje pasiekta pažanga ir taip pat visai neseniai priimti etiniai kriterijai, taikomi valstybinių institucijų vykdomose viešojo pirkimo procedūrose, turėjo reikšmingą poveikį tvarumo ir kooperacinės veiklos socialinei ir ekonominei pažangai. Viešieji pirkimai yra sektinas pavyzdys, o tai, kad juos vykdant perkamas didelis kiekis, be abejonės, gali būti nepakeičiama užsibrėžtų tikslų įgyvendinimo priemone. Rinkos srautų tarp viešojo administravimo institucijų ir kooperatyvų tinklų skatinimas gali būti lemiamas veiksnys naujam tvarios gamybos ir vartojimo modeliui. |
| --- | --- |

3.3.2

Kooperaciniai viešieji pirkimai
   (15). Pastaraisiais metais ekologiškų viešųjų pirkimų srityje pasiekta pažanga ir taip pat visai neseniai priimti etiniai kriterijai, taikomi valstybinių institucijų vykdomose viešojo pirkimo procedūrose, turėjo reikšmingą poveikį tvarumo ir kooperacinės veiklos socialinei ir ekonominei pažangai. Viešieji pirkimai yra sektinas pavyzdys, o tai, kad juos vykdant perkamas didelis kiekis, be abejonės, gali būti nepakeičiama užsibrėžtų tikslų įgyvendinimo priemone. Rinkos srautų tarp viešojo administravimo institucijų ir kooperatyvų tinklų skatinimas gali būti lemiamas veiksnys naujam tvarios gamybos ir vartojimo modeliui.

| 3.3.3 | Kokybės ženklai
   (16). Kokybės ženklai yra netiesioginės parduodamų produktų reklamos priemonės, patvirtinančios jų kilmę, savybes ir ypatumus, šiuo atveju kooperatyvų produkcijos socialinio aspekto pridėtinę vertę („kooperatyvo ženklas“). Šis „prekės ženklas“ didina produktų reputaciją ir leidžia ūkininkų susivienijimams gamybos pastangas nukreipti į rinką. |
| --- | --- |

3.3.3

Kokybės ženklai
   (16). Kokybės ženklai yra netiesioginės parduodamų produktų reklamos priemonės, patvirtinančios jų kilmę, savybes ir ypatumus, šiuo atveju kooperatyvų produkcijos socialinio aspekto pridėtinę vertę („kooperatyvo ženklas“). Šis „prekės ženklas“ didina produktų reputaciją ir leidžia ūkininkų susivienijimams gamybos pastangas nukreipti į rinką.

| 3.3.4 | Skaidrumas ir vartotojų informavimas
   (17). Skaidrumas, ypač kokybės ir atsekamumo požiūriu, kartu su piliečių sąmoningumo didinimu priimant su pirkimu kooperacinėje rinkoje susijusius sprendimus kampanijomis, yra pusiausvyros vertės grandinėje veiksnys. Jis lemia geresnę informacijos ir koordinuotų gamybos ir vartojimo veiksmų simetriją, būtiną tvarumu grindžiamo modelio veiksmingumui užtikrinti, ir tiek laiko, tiek geografiniais požiūriais susieja pasiūlą ir paklausą integruojant atitinkamus rinkodaros procesus. Taip pat prioritetas turėtų būti teikiamas vartotojų grupių formavimui ir turėtų būti nustatyti kanalai, leidžiantys tinkamai sukoncentruoti galutinę žemės ūkio maisto produktų paklausą. |
| --- | --- |

3.3.4

Skaidrumas ir vartotojų informavimas
   (17). Skaidrumas, ypač kokybės ir atsekamumo požiūriu, kartu su piliečių sąmoningumo didinimu priimant su pirkimu kooperacinėje rinkoje susijusius sprendimus kampanijomis, yra pusiausvyros vertės grandinėje veiksnys. Jis lemia geresnę informacijos ir koordinuotų gamybos ir vartojimo veiksmų simetriją, būtiną tvarumu grindžiamo modelio veiksmingumui užtikrinti, ir tiek laiko, tiek geografiniais požiūriais susieja pasiūlą ir paklausą integruojant atitinkamus rinkodaros procesus. Taip pat prioritetas turėtų būti teikiamas vartotojų grupių formavimui ir turėtų būti nustatyti kanalai, leidžiantys tinkamai sukoncentruoti galutinę žemės ūkio maisto produktų paklausą.

| 3.3.5 | Ugdymas ir mokymas socialinio verslo ir kooperacinio judėjimo klausimais
   (18). Nors akivaizdu, kad tai iniciatyvi priemonė, kurios poveikis pasireikš ne iš karto, tačiau ji atlieka lemiamą vaidmenį įtvirtinant rinkoje vykstančias gamybos permainas. Susipažinimas su kooperacijos principais ir jų įsisavinimas mokykloje ne tik anksti suformuoja palankų požiūrį į kooperacijos modelį ir į patį kooperavimąsi kaip pasitikėjimo šaltinį, bet ir padeda paskleisti tokią praktiką tarp tėvų juos skatinant pasirinkti su siūlomais veiksmais derančius vartojimo modelius. Šiuo atveju ypač svarbu skatinti jaunuolių verslumą sudarant sąlygas ir raginant steigti ir vystyti kooperatyvus, ar jie veiktų gamybos, platinimo ar vartojimo etapuose. Tam, žinoma, padėtų žinios apie gerąją kooperavimosi praktiką, keitimasis ja ir jos sklaida. |
| --- | --- |

3.3.5

Ugdymas ir mokymas socialinio verslo ir kooperacinio judėjimo klausimais
   (18). Nors akivaizdu, kad tai iniciatyvi priemonė, kurios poveikis pasireikš ne iš karto, tačiau ji atlieka lemiamą vaidmenį įtvirtinant rinkoje vykstančias gamybos permainas. Susipažinimas su kooperacijos principais ir jų įsisavinimas mokykloje ne tik anksti suformuoja palankų požiūrį į kooperacijos modelį ir į patį kooperavimąsi kaip pasitikėjimo šaltinį, bet ir padeda paskleisti tokią praktiką tarp tėvų juos skatinant pasirinkti su siūlomais veiksmais derančius vartojimo modelius. Šiuo atveju ypač svarbu skatinti jaunuolių verslumą sudarant sąlygas ir raginant steigti ir vystyti kooperatyvus, ar jie veiktų gamybos, platinimo ar vartojimo etapuose. Tam, žinoma, padėtų žinios apie gerąją kooperavimosi praktiką, keitimasis ja ir jos sklaida.

| 3.3.6 | Diferencijuotas apmokestinimas
   (19). Svarbu, kad teisingesnis apmokestinimas skatintų vartoti taip, kad ištekliai būtų naudojami veiksmingai (20), labiau atsižvelgiant į kiekvieno produkto turinį socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriais ir pridėtinę socialinę vertę, sudarančią kooperavimosi modelio pagrindą. Kokia bebūtų fiskalinė sistema, mokestinės paskatos ir kompensacijos yra vienos iš tiesioginiausių priemonių ir suteikia didžiausias galimybes pasiekti užsibrėžtų tikslų. Kaip parodė įvairių valstybių narių patirtis, diferencijuoto apmokestinimo taikymas skatina finansinį savarankiškumą ir nepriklausomumą, tačiau kaip ir kai kurių anksčiau pasiūlytų iniciatyvų atvejais, būtina atlikti išankstinį poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

3.3.6

Diferencijuotas apmokestinimas
   (19). Svarbu, kad teisingesnis apmokestinimas skatintų vartoti taip, kad ištekliai būtų naudojami veiksmingai (20), labiau atsižvelgiant į kiekvieno produkto turinį socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriais ir pridėtinę socialinę vertę, sudarančią kooperavimosi modelio pagrindą. Kokia bebūtų fiskalinė sistema, mokestinės paskatos ir kompensacijos yra vienos iš tiesioginiausių priemonių ir suteikia didžiausias galimybes pasiekti užsibrėžtų tikslų. Kaip parodė įvairių valstybių narių patirtis, diferencijuoto apmokestinimo taikymas skatina finansinį savarankiškumą ir nepriklausomumą, tačiau kaip ir kai kurių anksčiau pasiūlytų iniciatyvų atvejais, būtina atlikti išankstinį poveikio vertinimą.

| 3.3.7 | Technologijų naudojimas. Technologijų pažanga ir visuotinė prieiga prie jų yra geriausia užsibrėžtų tikslų įgyvendinimo priemonė. Šiuo atveju reikia paminėti tokias iniciatyvas kaip žemės ūkio maisto produktų srityje vykdomi moksliniai tyrimai ir inovacijos, naujų platinimo erdvių ir kanalų kūrimas ir, galiausiai, aukštos kokybės sertifikavimas skiriant papildomus taškus už maistinę vertę, tiekimo garantijas ir kitą naudingumą visuomenei ir atimant taškus už neigiamus socialinius, aplinkosauginius ir kitus išorinius veiksnius, kad būtų atsižvelgta į tokius kriterijus kaip sveikata ir maisto sauga, ekologinis ar socialinis pėdsakas, patrauklumas vartotojams dėl jų kainos ir atitinkamos gamybos ir platinimo sąnaudos. Norint šią sertifikavimo priemonę įdiegti, būtina naudoti tokius elementus kaip išmanieji telefonai, speciali taikomoji programinė įranga ir socialiniai tinklai. |
| --- | --- |

3.3.7

Technologijų naudojimas. Technologijų pažanga ir visuotinė prieiga prie jų yra geriausia užsibrėžtų tikslų įgyvendinimo priemonė. Šiuo atveju reikia paminėti tokias iniciatyvas kaip žemės ūkio maisto produktų srityje vykdomi moksliniai tyrimai ir inovacijos, naujų platinimo erdvių ir kanalų kūrimas ir, galiausiai, aukštos kokybės sertifikavimas skiriant papildomus taškus už maistinę vertę, tiekimo garantijas ir kitą naudingumą visuomenei ir atimant taškus už neigiamus socialinius, aplinkosauginius ir kitus išorinius veiksnius, kad būtų atsižvelgta į tokius kriterijus kaip sveikata ir maisto sauga, ekologinis ar socialinis pėdsakas, patrauklumas vartotojams dėl jų kainos ir atitinkamos gamybos ir platinimo sąnaudos. Norint šią sertifikavimo priemonę įdiegti, būtina naudoti tokius elementus kaip išmanieji telefonai, speciali taikomoji programinė įranga ir socialiniai tinklai.

3.4   Kooperacinės rinkos konkurenciniai privalumai

Be akivaizdžių privalumų, kuriuos suteikia tvarumu ir ekonomine bei socialine kooperacija grindžiamas modelis, kooperacinė rinka suteikia konkurencinių privalumų, turinčių poveikio labai svarbiems Europos Sąjungos politikos toliau išvardytose srityse aspektams:

| 3.4.1 | Ekonomikos sritis: ūkininkų produktams sudaromos stabilios ir užtikrintos galimybės patekti į rinkas, tolygus finansavimas, socialiai atsakingos investicijos, rinkos stimuliavimas, konkurencijos užtikrinimas, vartotojų teisių ir interesų apsauga ir kt. |
| --- | --- |

3.4.1

Ekonomikos sritis: ūkininkų produktams sudaromos stabilios ir užtikrintos galimybės patekti į rinkas, tolygus finansavimas, socialiai atsakingos investicijos, rinkos stimuliavimas, konkurencijos užtikrinimas, vartotojų teisių ir interesų apsauga ir kt.

| 3.4.2 | Socialinė sritis: žemėtvarka, kaimo plėtra ir įtrauktis, kultūros paveldas ir vietos bei regioninis identitetas, apsirūpinimo maistu savarankiškumas ir saugumas, perteklinės produkcijos nebuvimas ir maisto prieinamumas, socialinis produktų atsekamumas, įmonių perkėlimo išvengimas, deramo darbo užmokesčio garantijos ir darbo sąlygų gerinimas, socialinė atsakomybė ir atsakingas vartojimas, piliečių sveikata ir sveikas gyvenimo būdas, tiesioginis piliečių dalyvavimas priimant jiems atstovaujančių institucijų sprendimus ir kt. |
| --- | --- |

3.4.2

Socialinė sritis: žemėtvarka, kaimo plėtra ir įtrauktis, kultūros paveldas ir vietos bei regioninis identitetas, apsirūpinimo maistu savarankiškumas ir saugumas, perteklinės produkcijos nebuvimas ir maisto prieinamumas, socialinis produktų atsekamumas, įmonių perkėlimo išvengimas, deramo darbo užmokesčio garantijos ir darbo sąlygų gerinimas, socialinė atsakomybė ir atsakingas vartojimas, piliečių sveikata ir sveikas gyvenimo būdas, tiesioginis piliečių dalyvavimas priimant jiems atstovaujančių institucijų sprendimus ir kt.

| 3.4.3 | Aplinkos apsaugos sritis: energijos taupymas, ekosistemų išsaugojimas, ekologiniai pėdsakai, agroekologija, racionalus ir atsakingas žaliavų ir gamtos išteklių naudojimas, žemės ūkio maisto produktų gyvavimo ciklas, ekologiškų darbo vietų kūrimas siekiant išplėsti rinką ir kt. |
| --- | --- |

3.4.3

Aplinkos apsaugos sritis: energijos taupymas, ekosistemų išsaugojimas, ekologiniai pėdsakai, agroekologija, racionalus ir atsakingas žaliavų ir gamtos išteklių naudojimas, žemės ūkio maisto produktų gyvavimo ciklas, ekologiškų darbo vietų kūrimas siekiant išplėsti rinką ir kt.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Komisijos komunikatas „Bendrosios rinkos aktas“, COM(2011) 206 final.

1

(2)  Komisijos komunikatas dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano, COM(2008) 397 final.

2

(3)  Nuomonė „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (OL C 376, 2011 12 22, p. 110–116).

3

(4)  Jungtinės Tautos, Generalinė asamblėja, Specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pranešimas, Olivier de Schutter (A/HRC/19/59, 2011 m. gruodžio 26 d.).

4

Specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pranešimas

(5)  Pirmininko S. Nilsson išvados pasibaigus konferencijai „Maistas visiems. Siekti visuotinio susitarimo“.

5

(6)  Nuomonė „Veiksmingesnė Europos maisto produktų tiekimo grandinė“, OL C 48, 2011 2 15, p. 145.

6

(7)  Nuomonė „Kooperatyvai ir restruktūrizavimas“, OL C 191, 2012 6 29, p. 24–30.

7

(8)  Komisijos komunikatas „Integruota produktų politika“, COM(2003) 302 final.

8

(9)  Šiuo atveju besiformuojanti įmonės forma – visuotinis kooperatyvas arba bendro intereso kooperatinė bendrovė tai yra įmonės, tiekiančios gaminius arba teikiančios paslaugas tam tikros vietovės bendriems poreikiams patenkinti bendrai susitelkiant suinteresuotiesiems subjektams.

9

visuotinis kooperatyvas

bendro intereso kooperatinė bendrovė

(10)  Komisijos komunikatas „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“, COM(2010) 672 final.

10

(11)  Bendra žemės ūkio politika nuo 2013 m. ES ūkininkų ir kooperatyvų reakcija į Komisijos pasiūlymus teisės aktų (COPA-COGECA, 2012 m.).

11

(12)  Alejandro Salcedo Aznal „Vartotojiška visuomenė ar vartotojų tinklai? Socialinės šiandieninio vartotojo analizės apmatai“ (2008 m.).

12

(13)  Komisijos komunikatas dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano, COM(2008) 397 final.

13

(14)  Nuomonė CESE 649/2010 „Bendrijos žemės ūkio modelis. Produktų kokybė ir vartotojų informavimas – konkurencingumo veiksniai“, OL C 18, 2011 1 19, p. 5.

14

(15)  Komisijos komunikatas „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“, COM(2011) 681 final.

15

(16)  Komisijos komunikatas „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“, COM(2010) 672 final.

16

(17)  Komisijos komunikatas dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano, COM(2008) 397 final.

17

(18)  Komisijos komunikatas „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ COM(2011) 682 final.

18

(19)  Nuomonė „Įmonių rūšių įvairovė“, OL C 318, 2009 12 23, p. 22–28 ir COM (2004) 18 final.

19

(20)  COM(2011) 571 final ir nuomonė „Tvarių gamybos ir vartojimo būdų skatinimas ES“, OL C 191, 2012 6 29, p. 6.

20

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/49 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/49

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl 1994 ir 2005 m. ES aviacijos ir oro uostų pagrindinių gairių persvarstymo (papildoma nuomonė)

2012/C 299/10

Pranešėjas Jacek KRAWCZYK

Bendrapranešėjis Nico WENNMACHER

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2011 m. liepos 14 d. nusprendė parengti papildomą nuomonę dėl

1994 ir 2005 m. ES aviacijos ir oro uostų pagrindinių gairių persvarstymo.

Pramonės permainų konsultacinė komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 11 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 143 nariams balsavus už, 2 –prieš ir 1 susilaikius.

1.   Išvados

1.1   Europos Komisija planuoja persvarstyti 1994 m. gaires dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje ir 2005 m. ES gaires dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (toliau - Aviacijos gairės).

1.2   Nuo 2005 m. valstybės narės vengė pranešti Komisijai apie daugelį atvejų, kai oro uostai arba vietos bendruomenės teikė subsidijas.

1.3   EESRK pritaria pagrindinių suinteresuotųjų subjektų požiūriui, kad dabartinių aviacijos gairių persvarstymas yra absoliučiai būtinas, o siekiant sukurti iš tikrųjų vienodas sąlygas visiems, tai turi būti padaryta nedelsiant. Regioninių oro uostų plėtra yra svarbi ekonominiam augimui ir teritorinei sanglaudai; ją vykdant reikia aiškių valstybės pagalbos taisyklių.

1.4   EESRK laikosi nuomonės, kad būtina parengti tyrimą, kuriame būtų apžvelgta esama valstybės pagalbos ir panašios praktikos padėtis aviacijos gairių įgyvendinimo požiūriu. Šiame tyrime, be esamos praktikos šioje srityje pavyzdžių analizės, turėtų būti pateikta informacija apie suteiktos pagalbos dydį bei tipą ir jos poveikį realiam ekonomikos vystymui, taip pat apie jos kiekybinį ir kokybinį poveikį užimtumui.

1.5   Savo rekomendacijose dėl persvarstytų aviacijos gairių (žr. šios nuomonės 5 punktą) EESRK:

| — | remia nuostatą, kad būtina turėti suvienodintą ES teisinį pagrindą visam aviacijos sektoriui reguliuoti, kad būtų galima išvengti nekontroliuojamo subsidijavimo ir užtikrinti vienodas sąlygas visiems rinkos dalyviams, taip pat ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

—

remia nuostatą, kad būtina turėti suvienodintą ES teisinį pagrindą visam aviacijos sektoriui reguliuoti, kad būtų galima išvengti nekontroliuojamo subsidijavimo ir užtikrinti vienodas sąlygas visiems rinkos dalyviams, taip pat ir vietos lygmeniu;

| — | sutinka su bendru principu, kad privačios investicijos negali būti laikomos valstybės pagalba, tuo pačiu viešasis subjektas gali veikti kaip privatus investuotojas, jei tokia investicija yra komerciškai pateisinama, |
| --- | --- |

—

sutinka su bendru principu, kad privačios investicijos negali būti laikomos valstybės pagalba, tuo pačiu viešasis subjektas gali veikti kaip privatus investuotojas, jei tokia investicija yra komerciškai pateisinama,

| — | rekomenduoja, kad valstybės pagalba oro uosto infrastruktūros investicijoms ir veiklos pradžios pagalba oro linijų bendrovėms būtų teikiama tik griežtai apibrėžtais atvejais ir ribojama nustatant laikotarpį ir intensyvumo kriterijus, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja, kad valstybės pagalba oro uosto infrastruktūros investicijoms ir veiklos pradžios pagalba oro linijų bendrovėms būtų teikiama tik griežtai apibrėžtais atvejais ir ribojama nustatant laikotarpį ir intensyvumo kriterijus,

| — | pritaria nuostatai, kad būtina viešai skelbti išsamią informaciją apie pagalbą, kurią gali gauti oro uostai ir oro transporto bendrovės, ir sąlygas, pagal kurias galėjo būti skirta pagalba, |
| --- | --- |

—

pritaria nuostatai, kad būtina viešai skelbti išsamią informaciją apie pagalbą, kurią gali gauti oro uostai ir oro transporto bendrovės, ir sąlygas, pagal kurias galėjo būti skirta pagalba,

| — | ragina sektoriuje toliau skatinti socialinį dialogą ir vengti socialinio dempingo, |
| --- | --- |

—

ragina sektoriuje toliau skatinti socialinį dialogą ir vengti socialinio dempingo,

| — | pabrėžia, kad svarbu gaires tinkamai įgyvendinti; lemiamos reikšmės turės taisyklių taikymas praktikoje, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad svarbu gaires tinkamai įgyvendinti; lemiamos reikšmės turės taisyklių taikymas praktikoje,

| — | ragina formuoti ilgalaikę regioninių oro uostų vystymo politiką, |
| --- | --- |

—

ragina formuoti ilgalaikę regioninių oro uostų vystymo politiką,

| — | mano, kad aviacijos gairės gali būti sėkmingai vykdomos tik tuo atveju, jei bus sutarta dėl aiškių politinių prioritetų plėtojant regioninius oro uostus. |
| --- | --- |

—

mano, kad aviacijos gairės gali būti sėkmingai vykdomos tik tuo atveju, jei bus sutarta dėl aiškių politinių prioritetų plėtojant regioninius oro uostus.

2.   Įžanga

2.1   Pastaruosius du dešimtmečius Europos oro transporto sektorius patyrė nemažai permainų, iš esmės dėl rinkos liberalizavimo ir susikūrusių pigių skrydžių bendrovių. Nors bendroji aviacijos rinka suteikė galimybę didesniam europiečių skaičiui pasinaudoti oro transportu dėl to, kad atsirado naujų oro bendrovių, naujų regioninių oro uostų, atpigo lėktuvo bilietai, šios rinkos poveikis užimtumui ir darbo santykiams sektoriuje buvo gana nemažas.

2.2   1994 m. liberalizuojant oro susisiekimo paslaugų rinką, Komisija patvirtino pirmąsias ES aviacijos gaires, kuriose numatomos socialinės ir restruktūrizavimo pagalbos oro linijoms įvertinimo nuostatos siekiant užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas visiems oro vežėjams. Jų rengimas buvo užbaigtas 2005 m., parengus gaires dėl viešojo oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti.

2.3   Europos Komisija planuoja persvarstyti 1994 m. gaires dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje ir 2005 m. ES gaires dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti.

2.4   Anot kai kurių Europos „tinklo“ vežėjų (kurių dauguma yra Europos aviakompanijų asociacijos (AEA) narės), jos pastaraisiais metais susiduria su naujo tipo konkurencija, kurią sudaro vežėjai, galintys gauti nemažas pajamas iš vietinių bendruomenių ir oro uostų. AEA vežėjai nutarė, kad šios subsidijos yra neteisėtos ir yra akivaizdus valstybės pagalbos atvejis, dėl kurio labai iškraipoma konkurencija Europos oro transporto rinkoje.

2.5   Anot Europos pigių skrydžių oro linijų asociacijos (angl. ELFAA), didinančios tinklo vežėjų konsolidaciją, rūpinimasis pagrindinių oro uostų nauda, lėmė tai, kad regionams, siekiantiems plėtoti tiesioginį susisiekimą tarp regionų, ir jų oro uostams liko mažiau alternatyvų. Daugeliu atvejų pigių skrydžių bendrovės (PSB) yra vienintelė augimui palanki perspektyva regioniniams oro uostams Europos rinkoje. Su pastarąja ES plėtros banga atsivėrė naujos rinkos galimybės, o daugelis iš šių rinkų yra labai priklausomos nuo žemiausias kainas siūlančio verslo modelio, kad galėtų plėtoti ir išlaikyti eismo srautus. Anot ELFAA, šie oro keliai yra socialiniu ir ekonominiu požiūriu vertingi Europos sanglaudos ir regioninės plėtros kontekste.

2.6   Nuo 2005 m. valstybės narės vengė pranešti Komisijai apie daugelį atvejų, kai oro uostai arba vietos bendruomenės teikė subsidijas; 2005 m. aviacijos gairėmis nebuvo vadovaujamasi kuriant nacionalines programas, pagal kurias nustatomos konkrečios pagalbos teikimo taisyklės; be to, tais retais atvejais, kai Komisijai buvo pranešta apie pagalbą ir pradėta formali tyrimo procedūra, sprendimai geriausiu atveju nebuvo priimti operatyviai, palikta daug neišspręstų atvejų. Tai prisidėjo prie nebaudžiamumo ir laissez-faire atmosferos įsigalėjimo.

2.7   Oro uostą suvokti kaip regiono ekonomikos vystymo varomąją jėgą skatino mažėjantis tiesioginis (finansinis) valstybės dalyvavimas, perduodant regionams ir kitoms vietos valdžios institucijoms pareigą prižiūrėti, valdyti ir finansuoti šias esmines infrastruktūras. Regionų valdžios institucijos vis labiau ir labiau linkusios laikyti oro uostus vienu iš pagrindinių priemonių plėtoti vietos ekonomiką.

2.8   Komisiją pasiekė daug su tuo susijusių skundų iš buvusių nacionalinių oro vežėjų prieš pigių skydžių bendroves ir atvirkščiai. Nuo 2005 m. Komisiją pasiekė gana mažai pranešimų apie pagalbą, palyginti su itin sparčiu regioninių oro uostų augimu ES.

2.9   Atsižvelgiant į Komisijos viešųjų konsultacijų rezultatus

| — | gaires reikėtų supaprastinti ir padaryti skaidresnes, |
| --- | --- |

—

gaires reikėtų supaprastinti ir padaryti skaidresnes,

| — | remti valstybės pagalbos taisyklių vykdymo, susijusio su oro linijomis ir oro uostais, stiprinimą, |
| --- | --- |

—

remti valstybės pagalbos taisyklių vykdymo, susijusio su oro linijomis ir oro uostais, stiprinimą,

| — | taikyti naują kategoriją taisyklių, leisiančių išvengti toje pačioje veiklos teritorijoje esančių oro uostų konkurencijos iškraipymo, |
| --- | --- |

—

taikyti naują kategoriją taisyklių, leisiančių išvengti toje pačioje veiklos teritorijoje esančių oro uostų konkurencijos iškraipymo,

| — | taisykles dėl pagalbos investuotojams reikėtų padaryti aiškesnes ir labiau nuspėjamas (nustatyti aiškias finansinių rodiklių apibrėžtis). |
| --- | --- |

—

taisykles dėl pagalbos investuotojams reikėtų padaryti aiškesnes ir labiau nuspėjamas (nustatyti aiškias finansinių rodiklių apibrėžtis).

2.10   Todėl EESRK pritaria pagrindinių suinteresuotųjų subjektų nuomonei, kad dabartinių aviacijos gairių persvarstymas yra absoliučiai būtinas, o siekiant sukurti iš tikrųjų vienodas sąlygas visiems, tai turi būti padaryta nedelsiant. Regioninių oro uostų plėtojimas yra svarbus ekonomikos augimui ir teritorinei sanglaudai, todėl reikia nustatyti aiškias valstybės pagalbą reglamentuojančias taisykles.

2.11   EESRK laikosi nuomonės, kad būtina parengti tyrimą, kuriame būtų apžvelgta esama valstybės pagalbos ir panašios praktikos padėtis aviacijos gairių įgyvendinimo požiūriu. Tai ypač svarbu siekiant įvertinti, kokiu mastu dabartinė praktika iškreipia (arba ne) vienodas sąlygas oro uostams ir oro linijų bendrovėms. Tyrime turėtų būti pateikta išsami informacija apie suteiktos pagalbos dydį ir rūšį, poveikį realiajai ekonomikai, efektyvumą, kiekybinį ir kokybinį poveikį užimtumui.

2.12   Šiandieninė ekonomikos krizė pasaulyje, ypač didėjantis spaudimas mažinti biudžetus ES ir valstybėse narėse, gali tapti iššūkiu esamai valstybės pagalbos politikai regioninių oro uostų vystymo srityje. Būtina geriau suprasti, kokiu mastu dabartinis ekonominis regioninių oro uostų veikimo modelis gali išlikti tvarus ilgesniuoju laikotarpiu. Dabartinė diskusija dėl 2014–2020 m. DFP rodo, kad uždavinys nuveikti daugiau turint mažiau pinigų bus didelis iššūkis ES. Suprantama, tai pasakytina ir apie šios nuomonės dalyką.

3.   Rinka

3.1   ES valstybėse narėse komercinei aviacijai naudojami maždaug 460 oro uostų. 2010 m. apie 60 proc. oro uostų ES aptarnavo mažiau nei 1 mln. keleivių.

3.2   Oro susisiekimo paslaugų rinka pastaraisiais metais vystėsi nepaprastai sparčiai: pigių skrydžių bendrovės sukūrė naujus verslo modelius, skirtus regionų oro uostams, ir įgijo didelę rinkos dalį. Beveik visi buvę nacionaliniai vežėjai tuo metu užbaigė savo restruktūrizavimo procesą, dar labiau įsitvirtindami Europoje.

3.3   2005 m. PSB dalis Europos vidaus rinkoje sudarė 25 proc., o 2010 m. – jau 39 proc. Skaičiuojant tik tiesioginius regioninius skrydžius, ši dalis išauga iki 43 proc. Nuo 2008 m. iki 2010 m. tradicinės tinklų oro linijų bendrovės – AEA narės – veikė labai nuostolingai Europos viduje, ir, nors vykdydamos tolimus skrydžius pasiekė teigiamų rezultatų (1 mlrd. eurų 2008 m., 100 mln. eurų 2009 m. ir 1,1 mlrd. eurų 2010 m.), bendras pelnas neatskaičius palūkanų ir mokesčių (angl. EBIT) buvo neigiamas dėl neigiamo artimo nuotolio skrydžių vykdymo rezultatų Europos vidaus maršrutais poveikio.

3.4   ELFAA vertinimu, iki 2020 m., jei išliks dabartinės tendencijos, taip pat atsižvelgiant į orlaivių parko atnaujinimo planus, pigių skrydžių bendrovių dalis turėtų padidėti ir siekti nuo 45 iki 53 proc. Europos vidaus oro transporto keleivių kelionių. Kalbant apie tiesioginius regioninius skrydžius, manoma, kad pigių skrydžių bendrovių rinkos dalis padidės ir sudarys nuo 50 iki 60 proc. Pigių skrydžių bendrovių veikla dabartinės krizės aplinkybėmis nėra nuostolinga tiek, kiek tinklų vežėjų.

3.5   PSB yra bene svarbiausi tiesioginių regioninių skrydžių vykdytojai. PSB kategorijoje trijų bendrovių dalis sudaro daugiau kaip 52 proc. šios rinkos, tuo metu trijų didžiausių tinklų vežėjų rinkos dalis sudaro tik 22 proc. vidaus tinklo rinkos. Sudėjus abi tendencijas – a) didėjančią PSB dalį Europos vidaus maršrutais vykdomų skrydžių rinkoje ir b) didėjančią tiesioginių regioninių skrydžių dalį (palyginti su skrydžių tarp centrinių oro uostų dalimi), – galima teigti, kad šiandien įvairių galimybių pasiūla yra gerokai didesnė nei anksčiau, tačiau dalį šių naujų gausėjančių galimybių siūlo (kalbant būtent apie tiesioginius regioninius skrydžius) vos keletas konkuruojančių bendrovių.

3.6   Išskyrus didžiuosius Europos oro uostus ir didžiausius regioninius oro uostus, daugybės Europos regioninių oro uostų negalima laikyti ekonomiškai gyvybingais, turint galvoje tikrąją infrastruktūros kainą. Daugeliui mažų regioninių oro uostų infrastruktūros sąnaudų našta yra nepakeliama, jos padengiamos iš kitų turimų lėšų, dažnai regioniniu lygmeniu. Daug oro uostų būtų priversti tiesiog užsidaryti, jei jiems tektų padengti faktines infrastruktūros išlaidas.

3.7   Svarbu nepamiršti, kad Europa artimiausiais metais susidurs su oro uostų pajėgumų trūkumo problema. EUROCONTROL atliktame tyrime „Augimo iššūkiai“ (2008) ir neseniai sudarytoje ilgalaikėje prognozėje (2010) pabrėžiama, kad eismo srautai didės ir iki 2030 m. sudarys 16,9 mln. skrydžių – 1,8 karto daugiau nei 2009 m., o Europos oro uostuose bus aštriai juntamas pajėgumų trūkumas. Šiuose autoritetingos institucijos ataskaitose pateikiamais vertinimais, nors planuojama iki 2030 m. Europos oro uostų tinklo pajėgumus padidinti 41 proc., didelį nerimą kelia tai, kad dėl nepakankamų oro uostų pajėgumų negalės būti vykdomi net 10 proc. visų skrydžių.

3.8   Nors infrastruktūros išlaidų padengimas panaudojant išorinius finansavimo šaltinius apskritai nėra pagrindinė didžiųjų oro uostų problema, tai gyvybiškai svarbu daugeliui regioninių oro uostų, kurie nepasiekia tokios masto ekonomijos ir negauna tiek komercinių pajamų, kad jų užtektų infrastruktūrai finansuoti.

3.9   Naujoji tiesioginių regioninių skrydžių paslaugų rinka kartu ir atveria naujas galimybes kai kuriems regioniniams oro uostams, ir yra jų nerimo priežastis, nes ši rinka yra itin nepastovi. PSB gali perkelti savo orlaivius ir įgulas visoje Europoje per labai trumpą laiką, priklausomai nuo galimo naujo maršruto į kitą oro uostą ekonominio potencialo, tačiau šių oro uostų pajamų stabilumas ir nuspėjamumas yra abejotinas.

3.10   Pagal dabartines gaires vykdyta veiklos pradžiai skirta pagalba išprovokavo „lenktynes dėl investicijų“ tarp įvairių regionų, kurie savo regioninius oro uostus plėtė dažnai panaudodami ir ES lėšas. Jei regioniniam oro uostui iškyla finansinių sunkumų, regionas prašo papildomos pagalbos teigdamas, kad tuo oro uostu naudojamasi nepakankamai ir kad jo finansavimo našta užgula vietos bendruomenę.

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Oro transporto industrija ilgalaikės perspektyvos požiūriu yra ne itin pelninga, o konkurencija joje jau dabar yra išties intensyvi. Tokiomis aplinkybėmis net mažos subsidijos gali daryti poveikį konkurencijai, todėl šią problemą reikia spręsti labai apdairiai.

4.2   Pagrindinis klausimas – kokiu požiūriu turime vadovautis rengdami Aviacijos gaires. Esama mažiausiai keletą požiūrių.

4.2.1   ELFAA nuomone, išnaudoti regioninių oro uostų galimybes yra nepaprastai svarbu teritorinei sanglaudai ir regionų plėtros procesams ES tęsti; kartu regioninių oro uostų vystymas leidžia sumažinti eismo kamščius pagrindiniuose oro uostuose, iš kurių skrydžius vykdo tinklo oro linijos. Regioninių oro uostų vystymas leidžia kurti naujas darbo vietas, atverdamas daugiau verslo galimybių verslo įmonėms ES periferinėse teritorijose, mažiau teršiamas oras, nes vykdomi tiesioginiai skrydžiai iš regiono į regioną, o ne į pagrindinius oro uostus, be to, atvykę keleiviai vežami transportu iš vietos oro uosto. ELFAA nuomone, regioninių oro uostų augimas turi būti skatinamas lanksčių valstybės institucijų sudarytų gairių, kuriose paisoma rinkos ekonomikos investuotojo principo (angl. MEIP), užuot nustačius nelanksčias taisykles, kuriomis augimas stabdomas, nors jis ir būtinas.

4.2.2   AEA požiūriu, naujomis gairėmis turėtų būti siekiama apsaugoti visus vežėjus šioje pramonėje nuo diskriminacijos ir neaiškios regioninių oro uostų ir vietos bendruomenių finansinės pagalbos oro transporto bendrovėms. Tokia pagalba turėtų būti galima tik griežtai nustatytais atvejais, ji turėtų būti nevienodo intensyvumo ir teikiama ribotą laiką. Be to, tokia pagalba galėtų būti teikiama tik atskirais atvejais, paisant skaidrumo, vienodų sąlygų ir operatorių nediskriminavimo principų.

4.2.3   ACI EUROPE požiūriu, vertinant valstybės pagalbos priemonių būtinumą, pagrindinis vertinimo principas turėtų būti galimas oro uosto veiksmų nulemtas konkurencijos iškraipymas eismo apimties požiūriu.

4.2.3.1   Išimtis numatyta D kategorijos oro uostams (iki 1 mln. keleivių): visuotinai pripažįstama, kad tie oro uostai, kuriuose keleivių srautai nesiekia tam tikro lygio, paprastai nebūna komerciniu požiūriu perspektyvūs ir jiems gali prireikti viešojo finansavimo. Be to, šie maži oro uostai dažnai užtikrina teritorinę regionų jungtį bei konurbaciją ir paprastai neturi neigiamo poveikio prekybos sąlygoms Europos Sąjungoje, nes jų eismo apimtis ribota. Todėl, ACI nuomone, turėtų būti leidžiama be jokio išankstinio pranešimo naudoti viešąsias lėšas naujos infrastruktūros ir naujų maršrutų plėtrai. Tačiau visas viešasis finansavimas turėtų būti iškart nutrauktas, jeigu viršijama vieno milijono keleivių riba.

4.2.3.2   Viešasis daugiau nei vieną milijoną keleivių aptarnaujančių oro uostų infrastruktūros ir veiklos pradžios pagalbos finansavimas turi atitikti privataus investuotojo kriterijų (PIP), pritaikytą prie konkrečių oro uostų sektoriaus reikmių.

4.3   EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad persvarstant gairėse nurodytą bendrą požiūrį į valstybės pagalbą, reikia įtvirtinti šiuos principus:

| — | neturėtų būti iškraipyta konkurencija, |
| --- | --- |

—

neturėtų būti iškraipyta konkurencija,

| — | leidus toliau vystyti regioninį oro transportą, vystysis ir patys regionai, jie taps prieinamesni, |
| --- | --- |

—

leidus toliau vystyti regioninį oro transportą, vystysis ir patys regionai, jie taps prieinamesni,

| — | būtina vengti nuostolingų oro uostų veiklos dubliavimosi, |
| --- | --- |

—

būtina vengti nuostolingų oro uostų veiklos dubliavimosi,

| — | vengtikurti perteklinius pajėgumus ir juos laikyti. |
| --- | --- |

—

vengtikurti perteklinius pajėgumus ir juos laikyti.

4.4   Reikia skatinti savo sąnaudas galinčių padengti oro uostų vystymą ir privačių investuotojų dalyvavimą juos vystant; kita vertus, EESRK supranta ir pritaria būtinam, su viešąja paslauga susijusiam įsipareigojimui dėl ekonominės svarbos oro susisiekimo paslaugų, ypač užtikrinančių jungtį su atokiais regionais ir salomis.

5.   Rekomendacijos

5.1   EESRK remia nuostatą, kad būtina turėti suvienodintą ES teisinį pagrindą visam aviacijos sektoriui reguliuoti, kad būtų galima išvengti nekontroliuojamo subsidijavimo ir užtikrinti vienodas sąlygas visiems rinkos dalyviams, taip pat ir vietos lygmeniu.

5.2   Bendras principas būtų tas, kad privačios investicijos negali būti laikomos valstybės pagalba. O viešasis subjektas gali veikti kaip privatus investuotojas, jei tokia investicija yra komerciškai pateisinama.

5.3   Komisijos Naujomis gairėmis, kurias pasiūlys Europos Komisija, turėtų būti siekiama apsaugoti visas oro transporto bendroves ir oro uostus nuo diskriminuojančios, neaiškios ir konkurenciją iškreipiančios finansinės pagalbos, kurią teikia, regiono valdžia arba oro uostai. Viešasis finansavimas neturi iškreipti nei oro uostų, nei oro transporto bendrovių konkurencijos. Bendrosios išimtys tam tikros kategorijos oro uostams arba oro transporto bendrovėms, EESRK manymu, nėra būtinos norint pagerinti regionų vystymo sąlygas.

5.3.1   Valstybės pagalba oro uosto infrastruktūros investicijoms ir veiklos pradžios pagalba oro transporto bendrovėms turėtų būti teikiama tik griežtai apibrėžtais atvejais, ribotą laiką ir ne visą laiką vienodo intensyvumo. Be to, ji turėtų būti teikiama tik išskirtinėmis aplinkybėmis ir deramai atsižvelgiant į skaidrumo, vienodų sąlygų ir nediskriminavimo principus.

5.3.2   Siekiant užtikrinti skaidrumą, sąlygos gauti valstybės pagalbą turėtų būti skelbiamos viešai. Turėtų būti paviešinta visa informacija apie pagalbą, kurią gali gauti oro uostai ir oro transporto bendrovės, ir sąlygas, pagal kurias galėjo būti skirta pagalba.

5.3.3   Naujosios gairės turi būti sudarytos iš aiškių ir paprastų taisyklių, siekiant teisinio tikrumo dėl Europos aviacijos sektoriaus. EESRK nori pabrėžti, kaip svarbu gaires tinkamai įgyvendinti; ne mažiau svarbus yra ir jų įgyvendinimo užtikrinimas.

5.4   Naujose gairėse turi būti atsižvelgta į darbuotojų ir keliautojų interesus. Kadangi žmogiškieji ištekliai yra esminis oro transporto sistemos kokybės komponentas, tvari civilinės aviacijos pramonė turi siūlyti kokybiškas darbo vietas ir geras darbo sąlygas. Atsižvelgiant į tai, svarbu skatinti socialinį dialogą ir vengti socialinio dempingo šiame sektoriuje.

5.5   EESRK ragina rengti ilgalaikę plėtros ir regioninių oro uostų politiką. Aviacijos gairės gali būti sėkmingai vykdomos tik tuomet, jei bus sutarta dėl aiškių politinių prioritetų plėtojant regioninius oro uostus. Komisijos uždavinys – nedelsiant parengti tokią politinę darbotvarkę.

5.6   EESRK ragina valstybes nares įsipareigoti užtikrinti tvirtą paramą naujosioms gairėms, jas rengiant ir įgyvendinant. Apie valstybės pagalbos teikimą kiekvienu atveju turi būti oficialiai pranešama.

5.7   Siekiant veiksmingai tarpusavyje suderinti geležinkelio ir oro transportą, būtini papildomi tyrimai ir įgyvendinimo priemonės, kad kai kuriuose regionuose atsirastų naujų galimybių ir būtų laikomasi aplinkosaugos reikalavimų.

5.8   Tai ypač aktualu skirstant ES lėšas pagal naują DFP. Norint nuveikti daugiau turint mažesnį biudžetą, reikia turėti aiškius prioritetus. Regionų plėtra yra labai svarbi, tačiau ja nebeturėtų būti dangstomasi tais oro uostų plėtros atvejais, kai neįmanoma užtikrinti pakankamos paklausos.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

482-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 11, 12 d.

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/54

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl restruktūrizacijos ir pokyčių numatymo. Ko galime pasimokyti iš nesenos patirties? (Žalioji knyga)

(COM(2012) 7 final)

2012/C 299/11

Pranešėjas Antonello PEZZINI

Bendrapranešėjis Thomas STUDENT

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 304 straipsniu, 2012 m. sausio 17 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl žaliosios knygos dėl

Restruktūrizacijos ir pokyčių numatymo. Ko galime pasimokyti iš nesenos patirties?

COM(2012) 7 final.

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI), kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 11 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 134 nariams balsavus už ir 7 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) visų pirma nori pabrėžti, kad iš esmės įmonės yra svarbiausios rinkoje veikiančių subjektų prisitaikymo prie pokyčių strategijų dalyvės, taigi ir svarbiausias restruktūrizacijos proceso veiksnys. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) visų pirma nori pabrėžti, kad iš esmės įmonės yra svarbiausios rinkoje veikiančių subjektų prisitaikymo prie pokyčių strategijų dalyvės, taigi ir svarbiausias restruktūrizacijos proceso veiksnys.

| 1.2 | Komitetas pabrėžia, kad pramonės restruktūrizavimo srityje Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) atliko ir atlieka labai svarbų vaidmenį inicijuodama konstruktyvų dialogą ir teikdama idėjas ir pasiūlymus Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui. |
| --- | --- |

1.2

Komitetas pabrėžia, kad pramonės restruktūrizavimo srityje Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) atliko ir atlieka labai svarbų vaidmenį inicijuodama konstruktyvų dialogą ir teikdama idėjas ir pasiūlymus Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui.

| 1.3 | EESRK pažymi, kad apskritai restruktūrizacija yra sudėtingas procesas. Numatyti pokyčius – tai parengti įmones ir darbuotojus laukiantiems naujiems iššūkiams užtikrinant kuo mažesnį socialinį pokyčių poveikį ir kuo didesnes sėkmės galimybes, tarpusavio pasitikėjimą ir aktyviai įtraukiant socialinius partnerius ir organizuotą pilietinę visuomenę. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pažymi, kad apskritai restruktūrizacija yra sudėtingas procesas. Numatyti pokyčius – tai parengti įmones ir darbuotojus laukiantiems naujiems iššūkiams užtikrinant kuo mažesnį socialinį pokyčių poveikį ir kuo didesnes sėkmės galimybes, tarpusavio pasitikėjimą ir aktyviai įtraukiant socialinius partnerius ir organizuotą pilietinę visuomenę.

| 1.4 | ES darbuotojai ir įmonės susiduria su:






  — | sparčiais atitinkamų vidaus ir tarptautinių rinkų pokyčiais, |
| --- | --- | --- |

1.4

ES darbuotojai ir įmonės susiduria su:

—

sparčiais atitinkamų vidaus ir tarptautinių rinkų pokyčiais,

| — | naujų pasaulinių partnerių atsiradimu, |
| --- | --- |

—

naujų pasaulinių partnerių atsiradimu,

| — | naujų technologijų, spartinančių senėjimo procesus, diegimu, |
| --- | --- |

—

naujų technologijų, spartinančių senėjimo procesus, diegimu,

| — | vartotojais, vis geriau suprantančiais savo vaidmenį užtikrinant didesnį vartojimo ir investicijų ekologiškumą ir tvarumą, |
| --- | --- |

—

vartotojais, vis geriau suprantančiais savo vaidmenį užtikrinant didesnį vartojimo ir investicijų ekologiškumą ir tvarumą,

| — | demografinėmis permainomis, kurios sustiprina darbo jėgos senėjimą, |
| --- | --- |

—

demografinėmis permainomis, kurios sustiprina darbo jėgos senėjimą,

| — | dideliais darbo rinkos pokyčiais, kuriuos lydi masinis socialinis dempingas, |
| --- | --- |

—

dideliais darbo rinkos pokyčiais, kuriuos lydi masinis socialinis dempingas,

| — | ir šiuo metu – tebesitęsiančia sunkia ekonomikos ir finansų krize ir akivaizdžiu Europos silpnumu pasaulio rinkose. |
| --- | --- |

—

ir šiuo metu – tebesitęsiančia sunkia ekonomikos ir finansų krize ir akivaizdžiu Europos silpnumu pasaulio rinkose.

| 1.5 | Todėl EESRK palankiai vertina šią žaliąją knygą, kuri paskelbta laiku, tačiau tikisi, kad po svarstymų ir diskusijų bus imamasi konkrečių ir efektyvių veiksmų laikantis kompleksinio požiūrio visais gamybos, vartojimo ir paslaugų lygmenimis. Šiam tikslui pasiekti būtina įvairių gamybos ir platinimo grandinės lygmenų sąveika ir keitimasis informacija, taip pat dalijimasis gerąja patirtimi šioje srityje ir gairių įgyvendinimo konkrečių terminų grafikas, standartai ir bendras pagrindas, grindžiami Europos normomis ir bendromis bei visų pripažįstamomis vertybėmis. |
| --- | --- |

1.5

Todėl EESRK palankiai vertina šią žaliąją knygą, kuri paskelbta laiku, tačiau tikisi, kad po svarstymų ir diskusijų bus imamasi konkrečių ir efektyvių veiksmų laikantis kompleksinio požiūrio visais gamybos, vartojimo ir paslaugų lygmenimis. Šiam tikslui pasiekti būtina įvairių gamybos ir platinimo grandinės lygmenų sąveika ir keitimasis informacija, taip pat dalijimasis gerąja patirtimi šioje srityje ir gairių įgyvendinimo konkrečių terminų grafikas, standartai ir bendras pagrindas, grindžiami Europos normomis ir bendromis bei visų pripažįstamomis vertybėmis.

| 1.6 | EESRK mano, kad pokyčių numatymo ir restruktūrizacijos procesų metu labai svarbu sustiprinti socialinių partnerių, organizuotos pilietinės visuomenės ir vartotojų vaidmenį Europos Sąjungos, valstybių narių, regionų, vietos ir įmonių lygmeniu ir užtikrinti atsakingų vietos pareigūnų ir žinių bei kompetencijos tinklų dalyvavimą. |
| --- | --- |

1.6

EESRK mano, kad pokyčių numatymo ir restruktūrizacijos procesų metu labai svarbu sustiprinti socialinių partnerių, organizuotos pilietinės visuomenės ir vartotojų vaidmenį Europos Sąjungos, valstybių narių, regionų, vietos ir įmonių lygmeniu ir užtikrinti atsakingų vietos pareigūnų ir žinių bei kompetencijos tinklų dalyvavimą.

| 1.7 | EESRK manymu, socialinis dialogas, derybos ir dalyvavimas yra ne tik esminės Europos socialinio modelio vertybės, bet ir priemonės, kuriomis sėkmingai remiama ir skatinama socialinė sanglauda, kokybiškas užimtumas, darbo vietų kūrimas, skatinamos inovacijos ir didinamas įvairių Europos šalių ekonomikos konkurencingumas. |
| --- | --- |

1.7

EESRK manymu, socialinis dialogas, derybos ir dalyvavimas yra ne tik esminės Europos socialinio modelio vertybės, bet ir priemonės, kuriomis sėkmingai remiama ir skatinama socialinė sanglauda, kokybiškas užimtumas, darbo vietų kūrimas, skatinamos inovacijos ir didinamas įvairių Europos šalių ekonomikos konkurencingumas.

| 1.8 | EESRK mano, kad vykdant ES struktūrinę ir sanglaudos, taip pat inovacijų ir mokslinių tyrimų politiką turėtų būti siekiama veiksmingai remti restruktūrizacijos numatymo ir vykdymo mechanizmus, kad jie taptų ir darbuotojams, ir įmonėms naudingomis sistemomis. |
| --- | --- |

1.8

EESRK mano, kad vykdant ES struktūrinę ir sanglaudos, taip pat inovacijų ir mokslinių tyrimų politiką turėtų būti siekiama veiksmingai remti restruktūrizacijos numatymo ir vykdymo mechanizmus, kad jie taptų ir darbuotojams, ir įmonėms naudingomis sistemomis.

| 1.9 | EESRK mano, kad norint užtikrinti gerus Europos struktūrinės politikos rezultatus labai svarbu į struktūrinių fondų stebėsenos organų veiklą aktyviau įtraukti socialinius ir ekonominius partnerius. |
| --- | --- |

1.9

EESRK mano, kad norint užtikrinti gerus Europos struktūrinės politikos rezultatus labai svarbu į struktūrinių fondų stebėsenos organų veiklą aktyviau įtraukti socialinius ir ekonominius partnerius.

| 1.10 | EESRK rekomenduoja struktūrinės politikos priemones glaudžiai susieti ir koordinuoti su paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms priemonėmis, o investicijas ir pramonės politiką naudoti perėjimui prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos paremti. |
| --- | --- |

1.10

EESRK rekomenduoja struktūrinės politikos priemones glaudžiai susieti ir koordinuoti su paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms priemonėmis, o investicijas ir pramonės politiką naudoti perėjimui prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos paremti.

| 1.11 | EESRK mano, kad ES švietimo, profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programos turėtų būti laikomos labai svarbiomis priemonėmis, valdžios institucijoms ir įmonėms sudarančiomis galimybę veiksmingai numatyti pokyčius kartu dedant nuolatines pastangas ekonominės veiklos vykdytojams, visų prima MVĮ, ir darbuotojams. |
| --- | --- |

1.11

EESRK mano, kad ES švietimo, profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programos turėtų būti laikomos labai svarbiomis priemonėmis, valdžios institucijoms ir įmonėms sudarančiomis galimybę veiksmingai numatyti pokyčius kartu dedant nuolatines pastangas ekonominės veiklos vykdytojams, visų prima MVĮ, ir darbuotojams.

| 1.12 | EESRK rekomenduoja Europos lygmeniu geriau koordinuoti Komisijos politiką ir tarnybas, agentūras ir daugybę observatorijų, kad restruktūrizuojamoms įmonėms priimant sprendimus būtų teikiama konkreti ir nuosekli parama. Ypač MVĮ ir labai mažoms įmonėms, kurios numatydamos restruktūrizaciją susiduria su akivaizdžiais sunkumais, turėtų būti sudaryta galimybė pasinaudoti tinkamais paramos ir konsultavimo mechanizmais. |
| --- | --- |

1.12

EESRK rekomenduoja Europos lygmeniu geriau koordinuoti Komisijos politiką ir tarnybas, agentūras ir daugybę observatorijų, kad restruktūrizuojamoms įmonėms priimant sprendimus būtų teikiama konkreti ir nuosekli parama. Ypač MVĮ ir labai mažoms įmonėms, kurios numatydamos restruktūrizaciją susiduria su akivaizdžiais sunkumais, turėtų būti sudaryta galimybė pasinaudoti tinkamais paramos ir konsultavimo mechanizmais.

| 1.13 | EESRK pabrėžia, kad užimtumui įmonėse, patiriančiose su globalizacija susijusių problemų, remti skirtos valstybės paramos skyrimo sąlygos turi užtikrinti laisvą ir sąžiningą konkurenciją. |
| --- | --- |

1.13

EESRK pabrėžia, kad užimtumui įmonėse, patiriančiose su globalizacija susijusių problemų, remti skirtos valstybės paramos skyrimo sąlygos turi užtikrinti laisvą ir sąžiningą konkurenciją.

| 1.14 | Galiausiai EESRK prašo stiprinti Europos politiką, kuria remiamas dalyvaujamosios prognozavimo veiklos teritoriniu ir sektorių lygmeniu plėtojimas siekiant nustatyti bendrą ir visiems priimtiną viziją, visų pirma deramai įvertinant vietos veiksnius, kad sklandžiai veikiančiose ir konkurencingose įmonėse būtų sukurta daugiau ir geresnių darbo vietų. |
| --- | --- |

1.14

Galiausiai EESRK prašo stiprinti Europos politiką, kuria remiamas dalyvaujamosios prognozavimo veiklos teritoriniu ir sektorių lygmeniu plėtojimas siekiant nustatyti bendrą ir visiems priimtiną viziją, visų pirma deramai įvertinant vietos veiksnius, kad sklandžiai veikiančiose ir konkurencingose įmonėse būtų sukurta daugiau ir geresnių darbo vietų.

| 1.15 | EESRK mano, kad, atsižvelgiant į Europoje vykstančius demografinius pokyčius, ypač svarbu vykdyti aktyvią su senėjimu ir taip vadinama „senjorų ekonomika“ susijusią politiką ir prie šių naujų galimybių pritaikyti gamybą ir paslaugas. |
| --- | --- |

1.15

EESRK mano, kad, atsižvelgiant į Europoje vykstančius demografinius pokyčius, ypač svarbu vykdyti aktyvią su senėjimu ir taip vadinama „senjorų ekonomika“ susijusią politiką ir prie šių naujų galimybių pritaikyti gamybą ir paslaugas.

2.   Įžanga

| 2.1 | Ekonomikai atkurti ir didžiausiam per pastaruosius dešimtmečius Europą ištikusiam ekonomikos nuosmukiui įveikti prireiks laiko. Ši krizė daro didelį spaudimą valstybių narių viešiesiems finansams ir vyriausybėms ir lemia krizę, racionalizaciją, restruktūrizaciją ir įmonių uždarymą realiojoje ekonomikoje, visa tai turi dramatiškų pasekmių užimtumui. |
| --- | --- |

2.1

Ekonomikai atkurti ir didžiausiam per pastaruosius dešimtmečius Europą ištikusiam ekonomikos nuosmukiui įveikti prireiks laiko. Ši krizė daro didelį spaudimą valstybių narių viešiesiems finansams ir vyriausybėms ir lemia krizę, racionalizaciją, restruktūrizaciją ir įmonių uždarymą realiojoje ekonomikoje, visa tai turi dramatiškų pasekmių užimtumui.

| 2.2 | Restruktūrizacija įgyvendinama vykdant sudėtingus, daugelį dimensijų apimančius procesus ir verčia keisti įmonių strategijas jų organizavimo, formos, dydžio ir veiklos požiūriu. |
| --- | --- |

2.2

Restruktūrizacija įgyvendinama vykdant sudėtingus, daugelį dimensijų apimančius procesus ir verčia keisti įmonių strategijas jų organizavimo, formos, dydžio ir veiklos požiūriu.

| 2.2.1 | Atsižvelgiant į padėtį pasaulinėse rinkose ir sektoriuose, kuriose veikia įmonės, būtina nustatyti įvairius ekonominius ir veiklos tikslus – visų pirma sektorių lygmeniu. |
| --- | --- |

2.2.1

Atsižvelgiant į padėtį pasaulinėse rinkose ir sektoriuose, kuriose veikia įmonės, būtina nustatyti įvairius ekonominius ir veiklos tikslus – visų pirma sektorių lygmeniu.

| 2.3 | Praktiškai šis procesas turi būti vykdomas - deramai atsižvelgiant į vartotojų interesus ir elgesį - numatant užimtumo galimybes sparčiai besivystančiuose sektoriuose ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, kurios patiria sunkiausias dabartinės krizės pasekmes. |
| --- | --- |

2.3

Praktiškai šis procesas turi būti vykdomas - deramai atsižvelgiant į vartotojų interesus ir elgesį - numatant užimtumo galimybes sparčiai besivystančiuose sektoriuose ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, kurios patiria sunkiausias dabartinės krizės pasekmes.

| 2.4 | Numatyti pokyčius reiškia ne tik parengti įmones ir darbuotojus prisitaikyti prie ateities pokyčių, bet ir numatyti restruktūrizaciją, būtiną tokiems iššūkiams įveikti, kartu užtikrinant kuo mažesnį socialinį permainų poveikį, garantuojant stabilumą, mažinant sąnaudas, reikia pasirūpinti ir aplinkos apsauga ir tvariu vystymusi: Europos technologijų platformos ir jų atliekami tyrimai tiek darbuotojams, tiek įmonėms gali atverti konkrečių perspektyvų. |
| --- | --- |

2.4

Numatyti pokyčius reiškia ne tik parengti įmones ir darbuotojus prisitaikyti prie ateities pokyčių, bet ir numatyti restruktūrizaciją, būtiną tokiems iššūkiams įveikti, kartu užtikrinant kuo mažesnį socialinį permainų poveikį, garantuojant stabilumą, mažinant sąnaudas, reikia pasirūpinti ir aplinkos apsauga ir tvariu vystymusi: Europos technologijų platformos ir jų atliekami tyrimai tiek darbuotojams, tiek įmonėms gali atverti konkrečių perspektyvų.

| 2.5 | Pastaruosius du dešimtmečius pastebimi spartesni rinkose užimamų pozicijų pokyčiai, įmonių perkėlimas, jų pertvarkymas ir (arba) gamybos padalinių uždarymas, taip pat susijungimas, įsigijimas ir (arba) užsakomoji veikla. Tačiau pastaruosius ketverius metus, atsižvelgiant į pokyčių spartą ir į skubų restruktūrizavimo poreikį, iškilusį įsigalėjus ekonomikos, finansų bei rinkų krizei, Europai tampa vis svarbiau stiprinti gebėjimus numatyti šiuos procesus. Tokie reiškiniai kaip smarkiai išaugusi prekyba internetu ir tarptautinė prekyba taip pat daro įtaką įvairių šalių rinkoms. |
| --- | --- |

2.5

Pastaruosius du dešimtmečius pastebimi spartesni rinkose užimamų pozicijų pokyčiai, įmonių perkėlimas, jų pertvarkymas ir (arba) gamybos padalinių uždarymas, taip pat susijungimas, įsigijimas ir (arba) užsakomoji veikla. Tačiau pastaruosius ketverius metus, atsižvelgiant į pokyčių spartą ir į skubų restruktūrizavimo poreikį, iškilusį įsigalėjus ekonomikos, finansų bei rinkų krizei, Europai tampa vis svarbiau stiprinti gebėjimus numatyti šiuos procesus. Tokie reiškiniai kaip smarkiai išaugusi prekyba internetu ir tarptautinė prekyba taip pat daro įtaką įvairių šalių rinkoms.

| 2.6 | Ekonomikos ir finansų krizė ne tik paspartino restruktūrizacijos procesus įvairiais lygmenimis, bet ir privertė taikyti griežto taupymo ir viešųjų išlaidų mažinimo priemones. Dėl to viešajame sektoriuje prarasta daug darbo vietų ir daugelyje šalių pakenkta įvairioms darbuotojų, vietos bendruomenių ir įmonių apsaugos sistemoms. |
| --- | --- |

2.6

Ekonomikos ir finansų krizė ne tik paspartino restruktūrizacijos procesus įvairiais lygmenimis, bet ir privertė taikyti griežto taupymo ir viešųjų išlaidų mažinimo priemones. Dėl to viešajame sektoriuje prarasta daug darbo vietų ir daugelyje šalių pakenkta įvairioms darbuotojų, vietos bendruomenių ir įmonių apsaugos sistemoms.

| 2.7 | Restruktūrizacijos srityje Komisijos tikslas - padėti stiprinti ir skleisti numatymo ir inovacijų diegimo kultūrą sprendžiant restruktūrizavimo būdo klausimą: Sąjunga ir valstybės narės yra bendrai atsakingos už tai, „kad būtų pasiekti Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyti tikslai“ (SESV 145 straipsnis). |
| --- | --- |

2.7

Restruktūrizacijos srityje Komisijos tikslas - padėti stiprinti ir skleisti numatymo ir inovacijų diegimo kultūrą sprendžiant restruktūrizavimo būdo klausimą: Sąjunga ir valstybės narės yra bendrai atsakingos už tai, „kad būtų pasiekti Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyti tikslai“ (SESV 145 straipsnis).

| 2.8 | Jau 2005 m. savo komunikate dėl restruktūrizacijos ir užimtumo Komisija pripažino, kad esama su restruktūrizavimo socialinėmis sąnaudomis susijusių problemų, su kuriomis susiduria ne tik darbuotojai, kurie yra vis mažiau užtikrinti dėl darbo sąlygų, bet ir įvairūs ekonomikos sektoriai. |
| --- | --- |

2.8

Jau 2005 m. savo komunikate dėl restruktūrizacijos ir užimtumo Komisija pripažino, kad esama su restruktūrizavimo socialinėmis sąnaudomis susijusių problemų, su kuriomis susiduria ne tik darbuotojai, kurie yra vis mažiau užtikrinti dėl darbo sąlygų, bet ir įvairūs ekonomikos sektoriai.

| 2.9 | Nors restruktūrizacija visų pirma reglamentuojama nacionaliniu ir regionų lygmeniu, Sąjunga turi didelius įgaliojimus valdant, kontroliuojant ir spartinant restruktūrizaciją, kadangi ji privalo užtikrinti tinkamą ES reglamentavimo sistemos veikimą tiek informavimo ir konsultavimosi, tiek darbuotojų apsaugos požiūriu (1) ir atlikti aktyvų vaidmenį, visų pirma susijusį su strategija „Europa 2020“ ir Sutartyje numatytais įsipareigojimais. |
| --- | --- |

2.9

Nors restruktūrizacija visų pirma reglamentuojama nacionaliniu ir regionų lygmeniu, Sąjunga turi didelius įgaliojimus valdant, kontroliuojant ir spartinant restruktūrizaciją, kadangi ji privalo užtikrinti tinkamą ES reglamentavimo sistemos veikimą tiek informavimo ir konsultavimosi, tiek darbuotojų apsaugos požiūriu (1) ir atlikti aktyvų vaidmenį, visų pirma susijusį su strategija „Europa 2020“ ir Sutartyje numatytais įsipareigojimais.

| 2.10 | ES, norėdama sėkmingai įveikti finansų ir ekonomikos krizės, globalizacijos, klimato kaitos, demografinių tendencijų, didėjančios nelygybės, kurią lemia griežtų taupymo programų socialinės sąnaudos, keliamus iššūkius, turi plėtoti ir stiprinti iniciatyvias restruktūrizacijos numatymo ir valdymo strategijas, grindžiamas bendromis vertybėmis ir praktika, atitinkančiomis svarbiausius Sutartyje numatytus socialinius ir ekonominius tikslus. |
| --- | --- |

2.10

ES, norėdama sėkmingai įveikti finansų ir ekonomikos krizės, globalizacijos, klimato kaitos, demografinių tendencijų, didėjančios nelygybės, kurią lemia griežtų taupymo programų socialinės sąnaudos, keliamus iššūkius, turi plėtoti ir stiprinti iniciatyvias restruktūrizacijos numatymo ir valdymo strategijas, grindžiamas bendromis vertybėmis ir praktika, atitinkančiomis svarbiausius Sutartyje numatytus socialinius ir ekonominius tikslus.

| 2.11 | Pagal strategijos „Europa 2020“ integruotas gaires, kurias Taryba priėmė 2010 m. balandžio 22 d., Sąjunga ir valstybės narės turi vykdyti reformas, kurios padėtų siekti pažangaus žiniomis ir inovacijomis grindžiamo augimo, ir deramą dėmesį skirti vartotojų poreikiams ir elgsenai siekiant:






  — | skatinti koordinuotas struktūrines reformas, kurios veiksmingai padeda didinti augimą ir užimtumą ir stiprina Sąjungos konkurencingumą pasaulio ekonomikoje, |
| --- | --- | --- |

2.11

Pagal strategijos „Europa 2020“ integruotas gaires, kurias Taryba priėmė 2010 m. balandžio 22 d., Sąjunga ir valstybės narės turi vykdyti reformas, kurios padėtų siekti pažangaus žiniomis ir inovacijomis grindžiamo augimo, ir deramą dėmesį skirti vartotojų poreikiams ir elgsenai siekiant:

—

skatinti koordinuotas struktūrines reformas, kurios veiksmingai padeda didinti augimą ir užimtumą ir stiprina Sąjungos konkurencingumą pasaulio ekonomikoje,

| — | užtikrinti tinkamą užimtumo rinkų veikimą investuojant į sėkmingą perėjimą, reikiamų gebėjimų ugdymą, darbo vietų kokybės gerinimą ir struktūrinio nedarbo, taip pat ilgalaikio nedarbo ir neveiklumo problemų sprendimą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti tinkamą užimtumo rinkų veikimą investuojant į sėkmingą perėjimą, reikiamų gebėjimų ugdymą, darbo vietų kokybės gerinimą ir struktūrinio nedarbo, taip pat ilgalaikio nedarbo ir neveiklumo problemų sprendimą,

| — | gerinti verslo aplinką ir skatinti kurti naujas įmones ir darbo vietas, ypač ekologiškoje ir „senjorų“ ekonomikoje, |
| --- | --- |

—

gerinti verslo aplinką ir skatinti kurti naujas įmones ir darbo vietas, ypač ekologiškoje ir „senjorų“ ekonomikoje,

| — | gerinti švietimo kokybę visiems suteikiant galimybę mokytis ir užtikrinant glaudesnę profesinio mokymo, akademinio pasaulio ir darbo rinkos sąsają, |
| --- | --- |

—

gerinti švietimo kokybę visiems suteikiant galimybę mokytis ir užtikrinant glaudesnę profesinio mokymo, akademinio pasaulio ir darbo rinkos sąsają,

| — | skatinti iniciatyvius gerosios praktikos modelius, kurie padėtų numatyti įmonių restruktūrizaciją, būtiną pereinamojo laikotarpio darbo rinkoje, |
| --- | --- |

—

skatinti iniciatyvius gerosios praktikos modelius, kurie padėtų numatyti įmonių restruktūrizaciją, būtiną pereinamojo laikotarpio darbo rinkoje,

| — | tobulinti reglamentavimo sistemą siekiant skatinti inovacijas ir žinių perdavimą visoje ES, |
| --- | --- |

—

tobulinti reglamentavimo sistemą siekiant skatinti inovacijas ir žinių perdavimą visoje ES,

| — | skatinti verslumą ir padėti kūrybines idėjas paversti produktais, paslaugomis ir procesais, sudarančiais galimybę kurti kokybiškas darbo vietas, |
| --- | --- |

—

skatinti verslumą ir padėti kūrybines idėjas paversti produktais, paslaugomis ir procesais, sudarančiais galimybę kurti kokybiškas darbo vietas,

| — | skatinti teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą, |
| --- | --- |

—

skatinti teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą,

| — | geriau įveikti Europos ir pasaulio visuomenei kylančius iššūkius. |
| --- | --- |

—

geriau įveikti Europos ir pasaulio visuomenei kylančius iššūkius.

| 2.12 | Parama įmonių ir sektorių restruktūrizacijai neatsiejama nuo išankstinio perspėjimo sistemos (žr. Europos restruktūrizacijos stebėjimo centras (ERM)) įdiegimo įmonėse, tai yra išankstinė veiksmingo ir visiems susijusiesiems subjektams priimtino restruktūrizacijos proceso planavimo sąlyga, siekiant ne tik suteikti darbuotojams tinkamą profesinį perkvalifikavimą, bet ir plėtoti sektorių ir tarpsektorinius tinklus, kurie leistų kompleksiškai valdyti permainas pasinaudojant profesinėmis gairėmis, užtikrinančiomis aukštą užimtumo lygį. |
| --- | --- |

2.12

Parama įmonių ir sektorių restruktūrizacijai neatsiejama nuo išankstinio perspėjimo sistemos (žr. Europos restruktūrizacijos stebėjimo centras (ERM)) įdiegimo įmonėse, tai yra išankstinė veiksmingo ir visiems susijusiesiems subjektams priimtino restruktūrizacijos proceso planavimo sąlyga, siekiant ne tik suteikti darbuotojams tinkamą profesinį perkvalifikavimą, bet ir plėtoti sektorių ir tarpsektorinius tinklus, kurie leistų kompleksiškai valdyti permainas pasinaudojant profesinėmis gairėmis, užtikrinančiomis aukštą užimtumo lygį.

| 2.13 | 2012 m. balandžio 18 d. Strasbūre Komisija pristatė naują užimtumo teisės aktų rinkinį - dėl šio rinkinio EESRK turės pateikti nuomonę, - kuriame valstybės narės raginamos stiprinti nacionalinę užimtumo politiką ir išreiškiamas noras stiprinti užimtumo politikos koordinavimą ir stebėseną. |
| --- | --- |

2.13

2012 m. balandžio 18 d. Strasbūre Komisija pristatė naują užimtumo teisės aktų rinkinį - dėl šio rinkinio EESRK turės pateikti nuomonę, - kuriame valstybės narės raginamos stiprinti nacionalinę užimtumo politiką ir išreiškiamas noras stiprinti užimtumo politikos koordinavimą ir stebėseną.

3.   Komisijos žalioji knyga

| 3.1 | Komisija pradėjo viešas konsultacijas dėl įmonių restruktūrizacijos ir pokyčių numatymo siekiant „nustatyti sėkmingą restruktūrizavimo ir prisitaikymo prie pokyčių praktiką“. |
| --- | --- |

3.1

Komisija pradėjo viešas konsultacijas dėl įmonių restruktūrizacijos ir pokyčių numatymo siekiant „nustatyti sėkmingą restruktūrizavimo ir prisitaikymo prie pokyčių praktiką“.

| 3.2 | Žaliojoje knygoje pateikta įvairių klausimų dėl krizės suteiktos patirties, ekonomikos ir pramonės prisitaikymo galimybių, įmonių ir darbuotojų gebėjimo prisitaikyti, vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens, profesinio mokymo svarbos valdant žmogiškuosius išteklius ir plėtojant socialinių ir ekonominių subjektų dialogą. |
| --- | --- |

3.2

Žaliojoje knygoje pateikta įvairių klausimų dėl krizės suteiktos patirties, ekonomikos ir pramonės prisitaikymo galimybių, įmonių ir darbuotojų gebėjimo prisitaikyti, vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens, profesinio mokymo svarbos valdant žmogiškuosius išteklius ir plėtojant socialinių ir ekonominių subjektų dialogą.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1 | Komitetas mano, kad žaliąją knygą reikėtų vertinti kaip 2005 m. Komisijos komunikato dėl restruktūrizacijos ir užimtumo tąsą. Šio komunikato tikslas buvo apibrėžti ES vaidmenį numatant ir valdant restruktūrizaciją siekiant skatinti užimtumą. |
| --- | --- |

4.1

Komitetas mano, kad žaliąją knygą reikėtų vertinti kaip 2005 m. Komisijos komunikato dėl restruktūrizacijos ir užimtumo tąsą. Šio komunikato tikslas buvo apibrėžti ES vaidmenį numatant ir valdant restruktūrizaciją siekiant skatinti užimtumą.

| 4.2 | Komitetas mano, kad 2005 m. komunikatas ES lygmeniu paskatino teigiamus pokyčius europinio numatymo ir restruktūrizacijos metodo plėtojimo srityje: surengta daug aukšto lygio teminių konferencijų ir ekspertų seminarų (restruktūrizacijos forumas), ESF iniciatyvų, parengta įvairių lyginamųjų studijų, priemonių rinkinių ir gairių, iš kurių būtina paminėti Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Restruktūrizavimas Europoje 2011 m.“ (angl. Restructuring in Europe 2011). |
| --- | --- |

4.2

Komitetas mano, kad 2005 m. komunikatas ES lygmeniu paskatino teigiamus pokyčius europinio numatymo ir restruktūrizacijos metodo plėtojimo srityje: surengta daug aukšto lygio teminių konferencijų ir ekspertų seminarų (restruktūrizacijos forumas), ESF iniciatyvų, parengta įvairių lyginamųjų studijų, priemonių rinkinių ir gairių, iš kurių būtina paminėti Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Restruktūrizavimas Europoje 2011 m.“ (angl. Restructuring in Europe 2011).

| 4.3 | EESRK išreiškia susirūpinimą, kad žaliojoje knygoje nepasiūlyta veiksmų, kuriems, atsižvelgiant į dabartinės krizės sunkumą, būtų nustatyti konkretūs ir skubūs terminai, o tik išnagrinėta keletas atvirų klausimų tiksliai nenurodant priemonių įgyvendinimo terminų ir nuostatų. Tačiau kitose priemonėse, ypač užimtumo teisės aktų rinkinyje, kuris pateiktas 2012 m. gegužės mėn. ir dėl kurio EESRK turės pateikti nuomonę, numatytos griežtesnės priemonės. |
| --- | --- |

4.3

EESRK išreiškia susirūpinimą, kad žaliojoje knygoje nepasiūlyta veiksmų, kuriems, atsižvelgiant į dabartinės krizės sunkumą, būtų nustatyti konkretūs ir skubūs terminai, o tik išnagrinėta keletas atvirų klausimų tiksliai nenurodant priemonių įgyvendinimo terminų ir nuostatų. Tačiau kitose priemonėse, ypač užimtumo teisės aktų rinkinyje, kuris pateiktas 2012 m. gegužės mėn. ir dėl kurio EESRK turės pateikti nuomonę, numatytos griežtesnės priemonės.

| 4.4 | Iš esmės įmonės yra svarbiausios rinkoje veikiančių subjektų prisitaikymo prie pokyčių ir pozicijos pasirinkimo strategijų dalyvės, todėl vykstant su tokiomis veiklos strategijomis susijusiems restruktūrizacijos procesams reikia atsižvelgti ir į:






  — | ekonomikos globalizacijos aplinkybes, kai į Europos ir tarptautines rinkas įsilieja naujos šalys, kuriose yra vis perspektyvesnių ir konkurencingesnių sektorių, |
| --- | --- | --- |

4.4

Iš esmės įmonės yra svarbiausios rinkoje veikiančių subjektų prisitaikymo prie pokyčių ir pozicijos pasirinkimo strategijų dalyvės, todėl vykstant su tokiomis veiklos strategijomis susijusiems restruktūrizacijos procesams reikia atsižvelgti ir į:

—

ekonomikos globalizacijos aplinkybes, kai į Europos ir tarptautines rinkas įsilieja naujos šalys, kuriose yra vis perspektyvesnių ir konkurencingesnių sektorių,

| — | Sąjungos viduje ir už jos ribų esančių atskirų valstybių ypatumus, |
| --- | --- |

—

Sąjungos viduje ir už jos ribų esančių atskirų valstybių ypatumus,

| — | daugialypį atitinkamos Europos Sąjungos politikos pagrindą, kuris daro tiesioginį poveikį įmonių veikimui ir sprendimams, susijusiems tiek su taikytinomis taisyklėmis, tiek su strateginėmis ir veiklos galimybėmis, |
| --- | --- |

—

daugialypį atitinkamos Europos Sąjungos politikos pagrindą, kuris daro tiesioginį poveikį įmonių veikimui ir sprendimams, susijusiems tiek su taikytinomis taisyklėmis, tiek su strateginėmis ir veiklos galimybėmis,

| — | nacionalinio ir (arba) regionų lygmens pagrindą, nustatantį technines veiklos sąlygas, kuriomis dirba įmonės ir darbuotojai, |
| --- | --- |

—

nacionalinio ir (arba) regionų lygmens pagrindą, nustatantį technines veiklos sąlygas, kuriomis dirba įmonės ir darbuotojai,

| — | teritorinį pagrindą, kuriuo vadovaujantis vyksta restruktūrizacijos veikla ir jos numatymo procesai užtikrinant išorės suinteresuotųjų subjektų ir įmonių - visų pirma MVĮ, - kuriose praktiškai taikomi konsultavimo ir paramos mechanizmai, koordinavimą, |
| --- | --- |

—

teritorinį pagrindą, kuriuo vadovaujantis vyksta restruktūrizacijos veikla ir jos numatymo procesai užtikrinant išorės suinteresuotųjų subjektų ir įmonių - visų pirma MVĮ, - kuriose praktiškai taikomi konsultavimo ir paramos mechanizmai, koordinavimą,

| — | socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų pagrindą, taip pat socialinių partnerių ir įmonėms atstovaujančių struktūrų vaidmens plėtojimą, kadangi šių struktūrų vaidmuo kaip niekad svarbus siekiant pasikliaujant gera socialine partneryste gamybą, darbo organizavimą ir sąlygas pritaikyti prie krizės metu sparčiai besikeičiančių aplinkybių. |
| --- | --- |

—

socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų pagrindą, taip pat socialinių partnerių ir įmonėms atstovaujančių struktūrų vaidmens plėtojimą, kadangi šių struktūrų vaidmuo kaip niekad svarbus siekiant pasikliaujant gera socialine partneryste gamybą, darbo organizavimą ir sąlygas pritaikyti prie krizės metu sparčiai besikeičiančių aplinkybių.

| 4.5 | EESRK jau anksčiau yra nurodęs ir dar kartą pabrėžia, kad siekiant Europos lygmeniu įgyvendinti vystymosi strategiją (2) socialiniai partneriai ir organizuota pilietinė visuomenė turėtų kartu dėti pastangas sukurti „socialiai atsakingą teritoriją“ (TSR), kurioje būtų galima vykdyti įvairias suderintas strategijas, įskaitant:






  — | ištvėrimo ir išgyvenimo strategiją, kuri suteiktų galimybę vystyti veiklą brandžiose rinkose labiau specializuojantis toje pačioje rinkoje, sumažinant išlaidas ar vykdant stiprią diversifikaciją gretimuose sektoriuose, |
| --- | --- | --- |

4.5

EESRK jau anksčiau yra nurodęs ir dar kartą pabrėžia, kad siekiant Europos lygmeniu įgyvendinti vystymosi strategiją (2) socialiniai partneriai ir organizuota pilietinė visuomenė turėtų kartu dėti pastangas sukurti „socialiai atsakingą teritoriją“ (TSR), kurioje būtų galima vykdyti įvairias suderintas strategijas, įskaitant:

—

ištvėrimo ir išgyvenimo strategiją, kuri suteiktų galimybę vystyti veiklą brandžiose rinkose labiau specializuojantis toje pačioje rinkoje, sumažinant išlaidas ar vykdant stiprią diversifikaciją gretimuose sektoriuose,

| — | produktų ir paslaugų procesų inovacijų strategijas, įskaitant rinkos ir technologijos pasikeitimą, bei naujas medžiagas, sudarančias sąlygas kurti naujus produktus, |
| --- | --- |

—

produktų ir paslaugų procesų inovacijų strategijas, įskaitant rinkos ir technologijos pasikeitimą, bei naujas medžiagas, sudarančias sąlygas kurti naujus produktus,

| — | naujas vykdant prognozavimo veiklą įgyvendinamas iniciatyvas, kurių tikslas – nauji perspektyvūs produktai ir paslaugos (kaip, pavyzdžiui, pirmaujančios rinkos), į kuriuos reikia nukreipti naujas investicijas, |
| --- | --- |

—

naujas vykdant prognozavimo veiklą įgyvendinamas iniciatyvas, kurių tikslas – nauji perspektyvūs produktai ir paslaugos (kaip, pavyzdžiui, pirmaujančios rinkos), į kuriuos reikia nukreipti naujas investicijas,

| — | vietos rinkodarą, kuria siekiama pažangos sudarant susitarimus su mokslinių tyrimų centrais, kad būtų skatinama technologijų sklaida, |
| --- | --- |

—

vietos rinkodarą, kuria siekiama pažangos sudarant susitarimus su mokslinių tyrimų centrais, kad būtų skatinama technologijų sklaida,

| — | finansinę paramą, skiriamą per plėtros fondus, įskaitant Europos investicijų fondo paskolų garantijas, taip pat struktūrinius fondus, |
| --- | --- |

—

finansinę paramą, skiriamą per plėtros fondus, įskaitant Europos investicijų fondo paskolų garantijas, taip pat struktūrinius fondus,

| — | kreditus suteikiant mokėjimo atidėjimą labai mažoms ir mažoms įmonėms, visų pirma siekiant išsaugoti darbo vietas, |
| --- | --- |

—

kreditus suteikiant mokėjimo atidėjimą labai mažoms ir mažoms įmonėms, visų pirma siekiant išsaugoti darbo vietas,

| — | trumpalaikių skolų konsolidavimą, kad labai mažos ir mažos įmonės galėtų sutelkti dėmesį į gamybą, rinkodarą ir vėlesnį klientų garantinį aptarnavimą, |
| --- | --- |

—

trumpalaikių skolų konsolidavimą, kad labai mažos ir mažos įmonės galėtų sutelkti dėmesį į gamybą, rinkodarą ir vėlesnį klientų garantinį aptarnavimą,

| — | novatoriškų paslaugų sektoriaus (ekologiška ekonomika) ir asmeninių paslaugų (senjorų ekonomika) skatinimą pasinaudojant pažangiomis mokymosi galimybėmis, kurias suteikia Europos socialinis fondas, |
| --- | --- |

—

novatoriškų paslaugų sektoriaus (ekologiška ekonomika) ir asmeninių paslaugų (senjorų ekonomika) skatinimą pasinaudojant pažangiomis mokymosi galimybėmis, kurias suteikia Europos socialinis fondas,

| — | aukštos kokybės asmeninių paslaugų kūrimą visų pirma stiprinant socialines ir sveikatos priežiūros sistemas (3), |
| --- | --- |

—

aukštos kokybės asmeninių paslaugų kūrimą visų pirma stiprinant socialines ir sveikatos priežiūros sistemas (3),

| — | infrastruktūros politiką, skatinančią pasirinkti novatoriškesnius sprendimus, susijusius su mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika, |
| --- | --- |

—

infrastruktūros politiką, skatinančią pasirinkti novatoriškesnius sprendimus, susijusius su mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika,

| — | energijos vartojimo efektyvumo ir ekologiškumo kriterijų griežtinimą, visų pirma viešųjų pirkimų srityje, |
| --- | --- |

—

energijos vartojimo efektyvumo ir ekologiškumo kriterijų griežtinimą, visų pirma viešųjų pirkimų srityje,

| — | geresnę prieigą prie informacijos, |
| --- | --- |

—

geresnę prieigą prie informacijos,

| — | regionų pažangios specializacijos strategijų parengimą dalyvaujant organizuotai pilietinei visuomenei ir visiems ekonominiams ir socialiniams subjektams. |
| --- | --- |

—

regionų pažangios specializacijos strategijų parengimą dalyvaujant organizuotai pilietinei visuomenei ir visiems ekonominiams ir socialiniams subjektams.

| 4.6 | EESRK mano, kad vykdant ES struktūrinę ir sanglaudos, taip pat inovacijų ir mokslinių tyrimų politiką turėtų būti siekiama veiksmingai remti restruktūrizacijos numatymo ir vykdymo mechanizmus, kad jie taptų ir darbuotojams, ir įmonėms naudingomis sistemomis. Struktūriniai fondai, visų pirma Europos socialinis fondas, Europos regioninės plėtros fondas ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, gali atlikti svarbų vaidmenį didinant įsidarbinimo galimybes ir mažinant personalo atleidimo iš darbo socialines pasekmes. |
| --- | --- |

4.6

EESRK mano, kad vykdant ES struktūrinę ir sanglaudos, taip pat inovacijų ir mokslinių tyrimų politiką turėtų būti siekiama veiksmingai remti restruktūrizacijos numatymo ir vykdymo mechanizmus, kad jie taptų ir darbuotojams, ir įmonėms naudingomis sistemomis. Struktūriniai fondai, visų pirma Europos socialinis fondas, Europos regioninės plėtros fondas ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, gali atlikti svarbų vaidmenį didinant įsidarbinimo galimybes ir mažinant personalo atleidimo iš darbo socialines pasekmes.

| 4.7 | EESRK mano, kad labai svarbu užtikrinti aktyvesnį socialinių ir ekonominių partnerių ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą struktūrinių fondų partnerystės ir stebėsenos organų veikloje, ir pabrėžia, kad tam tikroje teritorijoje veikiančių atitinkamų subjektų specifiniai įgūdžiai yra išankstinė sąlyga Europos struktūrinės politikos sėkmei užtikrinti. |
| --- | --- |

4.7

EESRK mano, kad labai svarbu užtikrinti aktyvesnį socialinių ir ekonominių partnerių ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą struktūrinių fondų partnerystės ir stebėsenos organų veikloje, ir pabrėžia, kad tam tikroje teritorijoje veikiančių atitinkamų subjektų specifiniai įgūdžiai yra išankstinė sąlyga Europos struktūrinės politikos sėkmei užtikrinti.

| 4.8 | EESRK mano, kad ypač svarbu restruktūrizacijos politiką susieti su pramonės politika, įgyvendinama, kad Europa pereitų prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, laikantis klimato ir aplinkos apsaugos reikalavimų ir siekiant kurti ir tinkamai finansuoti naujas ekologiškas darbo vietas ir įgūdžius, kaip EESRK jau yra pabrėžęs ankstesnėse savo nuomonėse (4). |
| --- | --- |

4.8

EESRK mano, kad ypač svarbu restruktūrizacijos politiką susieti su pramonės politika, įgyvendinama, kad Europa pereitų prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, laikantis klimato ir aplinkos apsaugos reikalavimų ir siekiant kurti ir tinkamai finansuoti naujas ekologiškas darbo vietas ir įgūdžius, kaip EESRK jau yra pabrėžęs ankstesnėse savo nuomonėse (4).

| 4.8.1 | Atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. paskelbti Europos vyresnių žmonių aktyvumo metais, EESRK mano, kad taip pat svarbu ugdyti NVO, socialinės ekonomikos ir įmonių tarnybų teikiamų paslaugų profesionalumą siekiant propaguoti sveiką, aktyvų ir orų senėjimą ir kurti tokių vartotojų poreikius atitinkančias prekes ir paslaugas (5). |
| --- | --- |

4.8.1

Atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. paskelbti Europos vyresnių žmonių aktyvumo metais, EESRK mano, kad taip pat svarbu ugdyti NVO, socialinės ekonomikos ir įmonių tarnybų teikiamų paslaugų profesionalumą siekiant propaguoti sveiką, aktyvų ir orų senėjimą ir kurti tokių vartotojų poreikius atitinkančias prekes ir paslaugas (5).

| 4.9 | EESRK mano, kad ES švietimo, profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programos turėtų būti laikomos labai svarbiomis priemonėmis, sudarančiomis galimybę veiksmingai numatyti pokyčius kartu dedant nuolatines pastangas įmonėms ir darbuotojams: pasak Business Europe, 72 proc. ES įmonių nuolat domisi savo darbuotojų mokymo poreikiais. 32 proc. ES darbuotojų 2010 m. dalyvavo darbdavio finansuojamuose mokymo kursuose. |
| --- | --- |

4.9

EESRK mano, kad ES švietimo, profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programos turėtų būti laikomos labai svarbiomis priemonėmis, sudarančiomis galimybę veiksmingai numatyti pokyčius kartu dedant nuolatines pastangas įmonėms ir darbuotojams: pasak Business Europe, 72 proc. ES įmonių nuolat domisi savo darbuotojų mokymo poreikiais. 32 proc. ES darbuotojų 2010 m. dalyvavo darbdavio finansuojamuose mokymo kursuose.

| 4.10 | Nacionaliniai paskatų paketai ir iki šiol priimti pasiūlymai netapo tinkamu socialiniu krizės sprendimo būdu. Juose nepakankamai atsižvelgta į gyvybiškai svarbų poreikį kurti darbo vietas ir būtinas paklausos skatinimo priemones (pavyzdžiui, geresnį fiskalinių paskatų paketų koordinavimą ir su darbo užmokesčio politika susijusias priemones). |
| --- | --- |

4.10

Nacionaliniai paskatų paketai ir iki šiol priimti pasiūlymai netapo tinkamu socialiniu krizės sprendimo būdu. Juose nepakankamai atsižvelgta į gyvybiškai svarbų poreikį kurti darbo vietas ir būtinas paklausos skatinimo priemones (pavyzdžiui, geresnį fiskalinių paskatų paketų koordinavimą ir su darbo užmokesčio politika susijusias priemones).

| 4.10.1 | Valstybės pagalba ir struktūrinių fondų finansavimas užimtumui įmonėse, patiriančiose su globalizacija ir kreditų krize susijusių problemų, skatinti turėtų būti skiriami užtikrinant, kad šia pagalba nebus sudaryta kliūčių laisvai konkurencijai. Visų pirma turi būti stengiamasi išsaugoti užimtumo lygį ir būtina laikytis kolektyvinių sutarčių. Pavyzdžiui, reikėtų atsižvelgti į padėtį Nyderlanduose, kur labai sėkmingai plėtojamas savarankiškai dirbančio ir darbuotojų neturinčio asmens modelis. Tokia sistema bedarbiams sudaro galimybę panaudoti savo patirtį ir susikurti darbo vietą. |
| --- | --- |

4.10.1

Valstybės pagalba ir struktūrinių fondų finansavimas užimtumui įmonėse, patiriančiose su globalizacija ir kreditų krize susijusių problemų, skatinti turėtų būti skiriami užtikrinant, kad šia pagalba nebus sudaryta kliūčių laisvai konkurencijai. Visų pirma turi būti stengiamasi išsaugoti užimtumo lygį ir būtina laikytis kolektyvinių sutarčių. Pavyzdžiui, reikėtų atsižvelgti į padėtį Nyderlanduose, kur labai sėkmingai plėtojamas savarankiškai dirbančio ir darbuotojų neturinčio asmens modelis. Tokia sistema bedarbiams sudaro galimybę panaudoti savo patirtį ir susikurti darbo vietą.

| 4.11 | EESRK mano, kad būtina Europos lygmeniu geriau koordinuoti politiką ir Komisijos tarnybų veiklą, kad restruktūrizuojamoms įmonėms priimant sprendimus būtų teikiama konkreti ir nuosekli parama:






  1. | ES užimtumo ir mokymo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, įmonių ir pramonės, energetikos ir aplinkos politikoje, ekologiškos ekonomikos ir IRT, taip pat prekybos ir užsienio politikoje visų pirma turi būti nustatyta aiški bendra vizija, skirta Europos įmonių vadovams ir darbuotojams, kuri jiems padėtų priimti su strategijų ir gebėjimų pritaikymu susijusius sprendimus. |
| --- | --- | --- |

4.11

EESRK mano, kad būtina Europos lygmeniu geriau koordinuoti politiką ir Komisijos tarnybų veiklą, kad restruktūrizuojamoms įmonėms priimant sprendimus būtų teikiama konkreti ir nuosekli parama:

1.

ES užimtumo ir mokymo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, įmonių ir pramonės, energetikos ir aplinkos politikoje, ekologiškos ekonomikos ir IRT, taip pat prekybos ir užsienio politikoje visų pirma turi būti nustatyta aiški bendra vizija, skirta Europos įmonių vadovams ir darbuotojams, kuri jiems padėtų priimti su strategijų ir gebėjimų pritaikymu susijusius sprendimus.

| 2. | Europos agentūros (pavyzdžiui, Salonikuose įsikūrusi Cedefop ir Dubline – Eurofound), observatorijos (pavyzdžiui, Europos MVĮ observatorija arba Europos pokyčių monitoringo centras), Jungtinio tyrimų centro institutai (pavyzdžiui, Sevilijos Naujų technologijų tyrimų institutas (IPTS)), prognozavimo veiklos pagal Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos dalį „Mokslas ir visuomenė“ vykdytojai turėtų ieškoti bendrų veiklos sąlyčio taškų ir rasti bendrą požiūrį, kad įmonėms ir darbuotojams būtų sukurtos aiškios ir prieinamos pokyčių gairės. |
| --- | --- |

2.

Europos agentūros (pavyzdžiui, Salonikuose įsikūrusi Cedefop ir Dubline – Eurofound), observatorijos (pavyzdžiui, Europos MVĮ observatorija arba Europos pokyčių monitoringo centras), Jungtinio tyrimų centro institutai (pavyzdžiui, Sevilijos Naujų technologijų tyrimų institutas (IPTS)), prognozavimo veiklos pagal Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos dalį „Mokslas ir visuomenė“ vykdytojai turėtų ieškoti bendrų veiklos sąlyčio taškų ir rasti bendrą požiūrį, kad įmonėms ir darbuotojams būtų sukurtos aiškios ir prieinamos pokyčių gairės.

| 4.12 | EESRK mano, kad labai svarbu stiprinti socialinių dalyvių ir organizuotos pilietinės visuomenės vaidmenį visuose lygmenyse, kadangi socialinis dialogas, derybos ir dalyvavimas yra ne tik esminės Europos socialinio modelio vertybės, kurioms EESRK visada pritarė, bet ir priemonės, padedančios sėkmingai remti ir skatinti socialinę sanglaudą, kokybišką užimtumą, darbo vietų kūrimą, didinti inovacijas ir Europos šalių ekonomikos konkurencingumą. |
| --- | --- |

4.12

EESRK mano, kad labai svarbu stiprinti socialinių dalyvių ir organizuotos pilietinės visuomenės vaidmenį visuose lygmenyse, kadangi socialinis dialogas, derybos ir dalyvavimas yra ne tik esminės Europos socialinio modelio vertybės, kurioms EESRK visada pritarė, bet ir priemonės, padedančios sėkmingai remti ir skatinti socialinę sanglaudą, kokybišką užimtumą, darbo vietų kūrimą, didinti inovacijas ir Europos šalių ekonomikos konkurencingumą.

| 4.13 | Šiuo požiūriu Komitetas pabrėžia Pramonės permainų konsultacinės komisijos (CCMI) vaidmenį: tai ypač tinkama struktūra konstruktyviam dialogui vykdyti, siūlyti idėjoms ir teikti pasiūlymams, kuri remiasi patirtimi, sukaupta nuo pat Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties. |
| --- | --- |

4.13

Šiuo požiūriu Komitetas pabrėžia Pramonės permainų konsultacinės komisijos (CCMI) vaidmenį: tai ypač tinkama struktūra konstruktyviam dialogui vykdyti, siūlyti idėjoms ir teikti pasiūlymams, kuri remiasi patirtimi, sukaupta nuo pat Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties.

| 4.14 | Kaip rodo daugelis tiek ES, tiek nacionalinio lygmens tyrimų ir gerosios praktikos analizių, socialinių dalyvių tarpusavio pasitikėjimas ir veiksmingas socialinis dialogas yra esminės sąlygos siekiant kuo geriau numatyti ir valdyti pokyčius. |
| --- | --- |

4.14

Kaip rodo daugelis tiek ES, tiek nacionalinio lygmens tyrimų ir gerosios praktikos analizių, socialinių dalyvių tarpusavio pasitikėjimas ir veiksmingas socialinis dialogas yra esminės sąlygos siekiant kuo geriau numatyti ir valdyti pokyčius.

| 4.15 | EESRK visų pirma mano, kad dialogas, konsultacijos ir derybos turėtų būti pagrindu vykdant reformas ir užtikrinant lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą. Būtina, pirma, nustatyti bendras sąlygas, kurios, nepaisant skirtingos valstybių narių padėties, leistų įmonėms greitai ir lanksčiai prisitaikyti prie naujovių, rinkų ir naudotojų ir (arba) vartotojų reikalavimų ir, antra, remti ir skatinti darbuotojų gebėjimą prisitaikyti ir profesinį tobulėjimą. |
| --- | --- |

4.15

EESRK visų pirma mano, kad dialogas, konsultacijos ir derybos turėtų būti pagrindu vykdant reformas ir užtikrinant lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą. Būtina, pirma, nustatyti bendras sąlygas, kurios, nepaisant skirtingos valstybių narių padėties, leistų įmonėms greitai ir lanksčiai prisitaikyti prie naujovių, rinkų ir naudotojų ir (arba) vartotojų reikalavimų ir, antra, remti ir skatinti darbuotojų gebėjimą prisitaikyti ir profesinį tobulėjimą.

| 4.16 | Be to, kaip jau EESRK yra pabrėžęs, lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą galima užtikrinti tik tuo atveju, jei darbuotojai bus tinkamai apmokyti, kadangi naujų darbo vietų kūrimas yra glaudžiai susijęs su naujais įgūdžiais. Be to, „EESRK mano, kad priemonės, stiprinančios lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros saugumo aspektą (plačiąja prasme), šiuo metu yra prioritetinės.“ Tikslu turėtų būti stabilus užimtumas. |
| --- | --- |

4.16

Be to, kaip jau EESRK yra pabrėžęs, lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą galima užtikrinti tik tuo atveju, jei darbuotojai bus tinkamai apmokyti, kadangi naujų darbo vietų kūrimas yra glaudžiai susijęs su naujais įgūdžiais. Be to, „EESRK mano, kad priemonės, stiprinančios lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros saugumo aspektą (plačiąja prasme), šiuo metu yra prioritetinės.“ Tikslu turėtų būti stabilus užimtumas.

| 4.17 | EESRK nuomone, svarbu, kad valdžios institucijos, švietimo ir mokymo įstaigos ir įmonės sutelktų pastangas didinti darbo vietų ir mokymo pasiūlą ir šiuo tikslu ugdytų naujus, lanksčius profesinius įgūdžius ir profilius ir remtų mokymąsi visą gyvenimą. |
| --- | --- |

4.17

EESRK nuomone, svarbu, kad valdžios institucijos, švietimo ir mokymo įstaigos ir įmonės sutelktų pastangas didinti darbo vietų ir mokymo pasiūlą ir šiuo tikslu ugdytų naujus, lanksčius profesinius įgūdžius ir profilius ir remtų mokymąsi visą gyvenimą.

| 4.18 | Šiuo klausimu Komitetas pabrėžia, kad didžiulę svarbą turi mechanizmai, leidžiantys pasinaudoti švietimo ir mokymosi visą gyvenimą galimybėmis, parengti siekiant patenkinti naujų profesinių profilių ir kvalifikacijų poreikį, visų pirma kalbant apie jaunimą, ir atitinkantys Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje, dėl kurios EESRK jau pateikė savo nuomonę (6), išdėstytą viziją. |
| --- | --- |

4.18

Šiuo klausimu Komitetas pabrėžia, kad didžiulę svarbą turi mechanizmai, leidžiantys pasinaudoti švietimo ir mokymosi visą gyvenimą galimybėmis, parengti siekiant patenkinti naujų profesinių profilių ir kvalifikacijų poreikį, visų pirma kalbant apie jaunimą, ir atitinkantys Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje, dėl kurios EESRK jau pateikė savo nuomonę (6), išdėstytą viziją.

| 4.19 | EESRK pripažįsta, kad svarbu plėtoti tvirtesnį suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą vietos lygmeniu atsižvelgiant į tai, kad ypač šiuo lygmeniu pasitikėjimu grindžiamas aukštos kokybės socialinis dialogas ir pozityvus požiūris į permainas yra lemiami veiksniai siekiant išvengti neigiamų socialinių pasekmių arba jas sumažinti. |
| --- | --- |

4.19

EESRK pripažįsta, kad svarbu plėtoti tvirtesnį suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą vietos lygmeniu atsižvelgiant į tai, kad ypač šiuo lygmeniu pasitikėjimu grindžiamas aukštos kokybės socialinis dialogas ir pozityvus požiūris į permainas yra lemiami veiksniai siekiant išvengti neigiamų socialinių pasekmių arba jas sumažinti.

| 4.20 | EESRK mano, kad ypatingą dėmesį reikia skirti MVĮ, kurioms viešosios ir privačios organizacijos, pavyzdžiui, darbdavių ir profesinės asociacijos, prekybos, pramonės ir amatų rūmai ir kitos institucijos, turi suteikti galimybę pasinaudoti atitinkamomis priemonėmis, visų pirma vietos ir regionų lygmeniu sudarant palankias sąlygas gauti kreditą ar mokymą, taip pat vykdant veiksmus, kuriais siekiama biurokratinio ir administracinio supaprastinimo. |
| --- | --- |

4.20

EESRK mano, kad ypatingą dėmesį reikia skirti MVĮ, kurioms viešosios ir privačios organizacijos, pavyzdžiui, darbdavių ir profesinės asociacijos, prekybos, pramonės ir amatų rūmai ir kitos institucijos, turi suteikti galimybę pasinaudoti atitinkamomis priemonėmis, visų pirma vietos ir regionų lygmeniu sudarant palankias sąlygas gauti kreditą ar mokymą, taip pat vykdant veiksmus, kuriais siekiama biurokratinio ir administracinio supaprastinimo.

| 4.21 | Tolesnės konsultacijos ir politikos numatymo ir restruktūrizacijos klausimais nustatymas turėtų būti grindžiami daugiau nei septynerius metus Europos lygmeniu vykusiais išsamiais svarstymais, atliktais tyrimais ir parengtomis ataskaitomis. |
| --- | --- |

4.21

Tolesnės konsultacijos ir politikos numatymo ir restruktūrizacijos klausimais nustatymas turėtų būti grindžiami daugiau nei septynerius metus Europos lygmeniu vykusiais išsamiais svarstymais, atliktais tyrimais ir parengtomis ataskaitomis.

| 4.22 | Jei anksčiau dėmesys buvo visų pirma skiriamas informacijos, gerosios praktikos (7) ir pažangios patirties analizei ir mainams, ateityje ES dėmesį turėtų sutelkti į konkrečius veiksmus, t. y. vystymąsi ir augimą, ir skatinti įgyvendinti bendras gaires, diegti standartus ir taikyti bendrą pagrindą, grindžiamus Europos normomis ir bendromis vertybėmis. |
| --- | --- |

4.22

Jei anksčiau dėmesys buvo visų pirma skiriamas informacijos, gerosios praktikos (7) ir pažangios patirties analizei ir mainams, ateityje ES dėmesį turėtų sutelkti į konkrečius veiksmus, t. y. vystymąsi ir augimą, ir skatinti įgyvendinti bendras gaires, diegti standartus ir taikyti bendrą pagrindą, grindžiamus Europos normomis ir bendromis vertybėmis.

| 4.23 | Galiausiai EESRK atkreipia dėmesį į žmogiškojo aspekto svarbą: žmonės - ir šeimos, - tampantys tam tikro sektoriaus arba įmonės restruktūrizacijos aukomis, dažnai išgyvena žmogišką dramą. Į tai ne visada deramai atsižvelgiama. Reikėtų ne tik siekti naujų investicijų ir atgaivinti augimą ir tvarų darbo vietų kūrimą, bet ir numatyti psichologinės ir socialinės pagalbos priemones. |
| --- | --- |

4.23

Galiausiai EESRK atkreipia dėmesį į žmogiškojo aspekto svarbą: žmonės - ir šeimos, - tampantys tam tikro sektoriaus arba įmonės restruktūrizacijos aukomis, dažnai išgyvena žmogišką dramą. Į tai ne visada deramai atsižvelgiama. Reikėtų ne tik siekti naujų investicijų ir atgaivinti augimą ir tvarų darbo vietų kūrimą, bet ir numatyti psichologinės ir socialinės pagalbos priemones.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Direktyva dėl Europos darbo tarybų; 2009/38/EB, OL 2009, L 122, Direktyvą 2002/14/EB, OL 2002, L 80; Direktyvą 2001/23/EB, OL 2001, L 82; Direktyvą 98/59/EB, OL 1998, L 225; ir Tarybos reglamentą (EB) 1346/2000, OL 2000, L 160.

1

(2)  EESRK nuomonė dėl Pasaulinės finansų krizės poveikio svarbiausiems Europos gamybos ir paslaugų sektoriams, OL 2009 C 318.

2

(3)  Žr. Pirmaujančios rinkos iniciatyva „E. sveikata“, COM(2007) 860 final.

3

(4)  EESRK nuomonė dėl Tvarių ir ekologiškų darbo vietų skatinimo. ES energetikos ir klimato kaitos dokumentų paketas, OL 2011, C 44.

4

(5)  EESRK nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos aktyvaus senėjimo metų (2012), OL 2011, C 51.

5

(6)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkės. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą, OL 2011, C 318.

6

(7)  Geroji praktika: restruktūrizacijos priemonės http://www.evta.net/restructuringtoolbox/toolbox/index.html. Projektas „Informavimas vietos lygmeniu siekiant įveikti užimtumo iššūkius“ (angl. Projet Going Local to Respond Employment Challenges) http://www.evta.net/going_local/catalogue/index.html. Tikslas – baigti įgyvendinti vietos lygmens veiksmus, susijusius su politika ir paslaugomis, kurios padeda numatyti įmonių krizes, sukurti dalyvių ir praktikos bendruomenę siekiant projekte dalyvaujančiose mokymo institucijose parengti nuolat atliekamą lyginamąjį vertinimą.

7

Projet Going Local to Respond Employment Challenges

numatyti įmonių krizes

nuolat atliekamą lyginamąjį vertinimą

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/60

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl galimybių leisti stabilumo obligacijas

(COM(2011) 818 final)

2012/C 299/12

Pranešėjas Gérard DANTIN

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. lapkričio 23 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Žaliosios knygos dėl galimybių leisti stabilumo obligacijas

COM(2011) 818 final.

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 13 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 135 nariams balsavus už, 33 – prieš ir 25 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Norint įveikti dabartinę krizę, išvengti ilgalaikio ekonomikos nuosmukio ir sudaryti palankias sąlygas augimo atgaivinimui ir darbo vietų kūrimui, reikia daugiau, o ne mažiau Europos. Tam būtinas tvirtas Europos Komisijos pasiryžimas įtvirtinti ir taikyti
  Bendrijos metodą
  . Šiuo požiūriu žalioji knyga yra tinkamas sprendimas.

1.2   Tačiau Komisija neturi tuo apsiriboti ir privalo visų parametrų atveju visapusiškai pasinaudoti savo iniciatyvos teise ir pateikti pasiūlymų, kurie atitiktų dabartinės krizės mastą, o ne priiminėti neesmines tarpvyriausybines priemones.

1.3   Plėtojant veiksmus Europos lygmeniu, naujoji Europa turi susieti solidarumą, atsakomybę ir tarpusavio pasitikėjimą. Pastarojo pagrindu taps veiksmingo ir neišvengiamo biudžeto ir mokesčių suderinimo simetriškas ir subalansuotas ekonominis valdymas. Veiksmus Europos lygmeniu reikia plėtoti, kad būtų užtikrinta biudžetinė atsakomybė ir integracija, kad būtų paskirstoma su valstybės skola susijusi rizika, atkurtas ilgalaikis kreditingumas, sudarytos sąlygos imtis struktūrinių pertvarkymų ir juos užbaigti, sutelktos investicijos augimui, konkurencingumui ir užimtumui visoje ES skatinti siekiant sukurti socialinę Europą ir visuotinę gerovę.

1.4   Šiomis aplinkybėmis EESRK išties palankiai vertina tai, kad parengta žalioji knyga dėl stabilumo obligacijų. Jos nuostatos atitinka siekį sukurti vis labiau integruotą Europos Sąjungą, turinčią bendrą rinką ir Europos kapitalo rinką, ir reikiamai papildo euro zonoje vykdomą bendrą pinigų politiką. Kita vertus, tokios euroobligacijos galėtų pelnyti potencialių investuotojų pasitikėjimą ir tai leistų stabilizuoti vyriausybės obligacijų paklausą ir sumažinti palūkanų normas.

1.5   Vis dėlto EESRK mano, kad moralinės rizikos ir žaliojoje knygoje nurodyto galimo konkretaus jos poveikio argumentai yra ginčytini ir, prieš darant abejonių keliančias išvadas, visų pirma reikėtų atlikti išsamų tyrimą. Iš tiesų, jei žaliojoje knygoje daroma prielaida, kad rinkų užtikrinamos drausmės susilpnėjimas dėl palūkanų normų suvienodinimo lems neatsakingą viešųjų išlaidų padidinimą arba didesnį biudžeto deficitą, yra teisinga, tai tokios tendencijos turėjo būti pastebėtos įvedus eurą. Tačiau taip neatsitiko.

1.6   Komitetas pritaria Komisijos požiūriui, jog reikia užtikrinti aukštą stabilumo obligacijų kredito kokybę, kad jas pripažintų investuotojai ir euro zonos valstybės narės. Tačiau dėl vėlyvų ir neryžtingų politinių veiksmų įsivyravo toks didelis neapibrėžtumas, kad netgi euroobligacijos su bendrosiomis ir individualiosiomis garantijomis šiuo metu tikriausiai nesulauktų tokios pat reakcijos kaip prieš keletą mėnesių.

1.6.1   Todėl EESRK mano, kad ECB turėtų imtis aktyvesnių veiksmų krizei įveikti, pavyzdžiui, suteikti banko licenciją EFSF arba ESM.

1.7   Kalbant apie skirtingas „stabilumo obligacijų leidimo galimybes“, Komitetas mano, kad 2-asis metodas, t. y. „dalinis nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas“, yra realistiškiausias ir apskritai labiausiai priimtinas.

1.8   Kaip pabrėžė Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, tokios stabilumo obligacijos gali būti leidžiamos tik tuo atveju, jei veikia tvirta biudžetinės drausmės ir konkurencingumo sistema, kad būtų išvengta neatsakingo požiūrio ir skatinama atsakomybė bei reikalavimų laikymasis. „Procesas siekiant bendrų skolos vertybinių popierių emisijos turėtų būti pagrįstas kriterijais ir vykti etapais, o pažanga siekiant priimti bendrus sprendimus dėl biudžetų turėtų būti daroma kartu imantis proporcingų veiksmų siekiant bendrai dalytis rizika.“ (1) Komitetas pritaria, kad pagrindiniai šio proceso elementai turėtų būti integruotos finansinės, biudžetinės ir ekonominės politikos sistemos. Joms remti Europos lygmeniu turėtų būti sukurta atitinkama ir darni demokratinio teisėtumo ir atsakomybės sistema, negriežtinanti taupymo politikos. EESRK siūlo, kad Komisija nuodugniai išnagrinėtų galimą neatsakingo požiūrio riziką ir pateiktų išvadas, teikiančias galimybę rasti atitinkamus sprendimus šioje sistemoje.

2.   Įžanga

2.1   Šios žaliosios knygos tikslas – pradėti plačias viešas konsultacijas dėl stabilumo obligacijų
   (2) su visais suinteresuotaisiais subjektais. Remdamasi konsultacijos rezultatais Europos Komisija pasiūlys politiką šioje srityje.

2.2   Didėjanti euro zonos valstybių skolos krizės paskatino pradėti platesnes diskusijas dėl bendros emisijos galimybių. Ne kartą buvo teigta, kad ji galėtų būti veiksminga priemonė sumažėjusio likvidumo problemoms įvairiose euro zonos valstybėse narėse spręsti. Šiomis aplinkybėmis Europos Parlamentas paprašė, kad Komisija ištirtų bendros emisijos galimybes ir priimtų teisės aktus dėl euro zonos ekonomikos valdymo, ir pabrėžė, kad bendra stabilumo obligacijų emisija taip pat pareikalautų toliau siekti bendros ekonominės ir biudžeto politikos (3).

2.3   Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo ruožtu šį klausimą nagrinėjo įvairiose savo nuomonėse, o konkrečią poziciją išdėstė nuomonėje savo iniciatyva „Ekonomikos augimas ir valstybės skola ES. Du novatoriški pasiūlymai“ (4).

2.4   EESRK džiaugiasi, kad paskelbta ši žalioji knyga, kad ji paskatins viešas diskusijas, ir pritaria pasirinktai tvarkai, pagal kurią pasibaigus diskusijoms Komisija turės pateikti pasiūlymus. Spręsdama šį klausimą Komisija pagaliau sugrįžta prie Bendrijos metodo.

3.   Žaliosios knygos turinys

3.1   Aptariamoje žaliojoje knygoje visų pirma apžvelgiamos ją paskatinusios parengti aplinkybės, o po to nurodomi ir paaiškinami įvairūs aspektai, kuriais grindžiami ir pateisinami pateikti pasiūlymai.

3.1.1   Žaliosios knygos pagrindas

3.1.1.1   Stabilumo obligacijų perspektyva galbūt palengvintų dabartinę valstybių skolos krizę, nes didelio obligacijų pajamingumo valstybės narės galėtų pasinaudoti didesniu mažo obligacijų pajamingumo valstybių narių kreditingumu. Tačiau tam, kad šis poveikis būtų ilgalaikis, numatant bendrų obligacijų kūrimo gaires, kartu turėtų būti prisiimami griežtesnio ekonomikos valdymo įsipareigojimai, kurie leistų garantuoti būtino biudžeto ir struktūrinio koregavimo įgyvendinimą siekiant užtikrinti viešųjų finansų tvarumą ir taip išvengti moralinės rizikos.

3.1.1.2   Dėl stabilumo obligacijų euro zonos finansų sistema taptų atsparesnė neigiamiems sukrėtimams ateityje, todėl padidėtų finansinis stabilumas. Stabilumo obligacijomis visoms dalyvaujančioms valstybėms narėms būtų suteikta labiau užtikrinta galimybė pasinaudoti refinansavimo šaltiniais ir išvengti staigaus galimybės gauti finansavimą rinkoje praradimo. Stabilumo obligacijų įvedimas būtų naudingas ir bankų sistemai.

3.1.1.3   Stabilumo obligacijomis būtų užtikrintas didesnis euro zonos pinigų politikos poveikis. Kartu jomis būtų remiamas veiksmingumas valstybių obligacijų rinkoje ir visoje euro zonos finansų sistemoje. Stabilumo obligacijos taip pat palengvintų portfelinį investavimą eurais ir skatintų darnesnę pasaulinę finansų sistemą.

3.1.2   Prielaidos

Žaliojoje knygoje nurodoma, kad dėl stabilumo obligacijų būtų gauta gana didelė nauda finansinio stabilumo ir ekonominio veiksmingumo požiūriu, bet kartu atkreipiamas dėmesys į galimus neigiamus jų aspektus.

3.1.2.1   Komisijos pasiūlyme nurodomi šie moralinės rizikos pavojai:

| — | tam tikros stabilumo obligacijų formos leistų sušvelninti biudžetinės drausmės įsipareigojimus ar netgi visiškai jų atsisakyti, nes euro zonos valstybės narės pasiskirstytų su visa savo valstybės skola arba jos dalimi susijusią kredito riziką. Tai lemtų moralinę riziką, kylančią dėl to, kad kredito riziką, susijusią su atskirų dalyvių biudžetinės drausmės stoka, pasidalytų visi dalyviai; |
| --- | --- |

—

tam tikros stabilumo obligacijų formos leistų sušvelninti biudžetinės drausmės įsipareigojimus ar netgi visiškai jų atsisakyti, nes euro zonos valstybės narės pasiskirstytų su visa savo valstybės skola arba jos dalimi susijusią kredito riziką. Tai lemtų moralinę riziką, kylančią dėl to, kad kredito riziką, susijusią su atskirų dalyvių biudžetinės drausmės stoka, pasidalytų visi dalyviai;

| — | kadangi leidžiant stabilumo obligacijas gali susilpnėti rinkos drausmė, reikėtų esminių euro zonos ekonomikos valdymo sistemos pakeitimų ir tai turėtų poveikį biudžetiniam suverenumui; |
| --- | --- |

—

kadangi leidžiant stabilumo obligacijas gali susilpnėti rinkos drausmė, reikėtų esminių euro zonos ekonomikos valdymo sistemos pakeitimų ir tai turėtų poveikį biudžetiniam suverenumui;

| — | reikėtų užtikrinti aukštą stabilumo obligacijų kredito kokybę, kad jas pripažintų investuotojai; |
| --- | --- |

—

reikėtų užtikrinti aukštą stabilumo obligacijų kredito kokybę, kad jas pripažintų investuotojai;

| — | siekti aukštos kredito kokybės taip pat bus svarbu stengiantis, kad stabilumo obligacijas pripažintų visos euro zonos valstybės narės;
  stabilumo obligacijų kredito reitingas visų pirma priklauso nuo dalyvaujančios valstybės narės kredito kokybės ir atitinkamos garantijų sistemos. |
| --- | --- |

—

siekti aukštos kredito kokybės taip pat bus svarbu stengiantis, kad stabilumo obligacijas pripažintų visos euro zonos valstybės narės;

stabilumo obligacijų kredito reitingas visų pirma priklauso nuo dalyvaujančios valstybės narės kredito kokybės ir atitinkamos garantijų sistemos.

3.1.2.2   Suderinamumas su ES sutartimi būtų būtinas siekiant užtikrinti sėkmingą stabilumo obligacijų leidimą. Iš tiesų kai kurios galimybės gali prieštarauti SESV nuostatoms ir jas pasirinkus gali prireikti šios Sutarties nuostatų, visų pirma 125 straipsnio, kuriuo valstybėms narėms draudžiama prisiimti kitos valstybės narės įsipareigojimus, pakeitimų. Šiomis aplinkybėmis išleidus stabilumo obligacijas teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas a priori būtų pažeistas gelbėjimo nuo bankroto draudimas. Tuo tarpu stabilumo obligacijų išleidimas teikiant individualiąsias, bet ne bendrąsias garantijas būtų galimas pagal esamas Sutarties nuostatas.

3.2   Stabilumo obligacijų leidimo galimybės

3.2.1   Be daugelio pasiūlymų, pateiktų vykstant viešoms diskusijoms dėl stabilumo obligacijų, šioje žaliojoje knygoje siūlomos trys galimybės, kurios skiriasi nacionalinės emisijos pakeitimo (visiško arba dalinio) laipsniu ir numanomu atitinkamų garantijų (bendrųjų ir individualiųjų arba individualiųjų) pobūdžiu. Šie trys pagrindiniai metodai yra tokie:

| 3.2.1.1 | 1-asis metodas. Visiškas nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas
  Pagal šį metodą euro zonos valdžios sektoriaus finansavimas būtų visiškai padengtas stabilumo obligacijų emisija kartu nutraukiant nacionalinę emisiją. Svarbiausių euro zonos valstybių narių kredito reitingai tikriausiai vyrautų nustatant stabilumo obligacijų reitingą – tai reikštų, kad galima tikėtis, jog šiandien išleistų stabilumo obligacijų kredito reitingas bus aukštas. Šis metodas būtų veiksmingiausias užtikrinant stabilumo obligacijų emisijos naudą, bet kartu jis būtų susijęs su didžiausia moraline rizika. Jį reikėtų taikyti kartu su labai patikima sistema, skirta biudžetinei drausmei, ekonomikos konkurencingumui ir makroekonominio disbalanso mažinimui užtikrinti nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

3.2.1.1

1-asis metodas. Visiškas nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas

Pagal šį metodą euro zonos valdžios sektoriaus finansavimas būtų visiškai padengtas stabilumo obligacijų emisija kartu nutraukiant nacionalinę emisiją. Svarbiausių euro zonos valstybių narių kredito reitingai tikriausiai vyrautų nustatant stabilumo obligacijų reitingą – tai reikštų, kad galima tikėtis, jog šiandien išleistų stabilumo obligacijų kredito reitingas bus aukštas. Šis metodas būtų veiksmingiausias užtikrinant stabilumo obligacijų emisijos naudą, bet kartu jis būtų susijęs su didžiausia moraline rizika. Jį reikėtų taikyti kartu su labai patikima sistema, skirta biudžetinei drausmei, ekonomikos konkurencingumui ir makroekonominio disbalanso mažinimui užtikrinti nacionaliniu lygmeniu.

| 3.2.1.2 | 2-asis metodas. Dalinis nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas
  Pagal šį metodą stabilumo obligacijų emisija būtų paremta bendrosiomis ir individualiosiomis garantijomis, tačiau ja būtų pakeista tik ribota nacionalinės emisijos dalis.
  Emisijos daliai ne stabilumo obligacijomis toliau būtų taikomos atitinkamos nacionalinės garantijos. Taigi euro zonos valstybių obligacijų rinką sudarytų dvi atskiros dalys: stabilumo obligacijos ir vyriausybių obligacijos. Pagrindinis šio metodo klausimas būtų konkretūs stabilumo obligacijų ir nacionalinės emisijos santykinių proporcijų nustatymo kriterijai. |
| --- | --- |

3.2.1.2

2-asis metodas. Dalinis nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas

Pagal šį metodą stabilumo obligacijų emisija būtų paremta bendrosiomis ir individualiosiomis garantijomis, tačiau ja būtų pakeista tik ribota nacionalinės emisijos dalis.

Emisijos daliai ne stabilumo obligacijomis toliau būtų taikomos atitinkamos nacionalinės garantijos. Taigi euro zonos valstybių obligacijų rinką sudarytų dvi atskiros dalys: stabilumo obligacijos ir vyriausybių obligacijos. Pagrindinis šio metodo klausimas būtų konkretūs stabilumo obligacijų ir nacionalinės emisijos santykinių proporcijų nustatymo kriterijai.

| 3.2.1.3 | 3-iasis metodas. Dalinis nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant individualiąsias, bet ne bendrąsias garantijas
  Pagal šį metodą nacionalinė emisija stabilumo obligacijomis ir šiuo atveju būtų pakeista tik iš dalies ir šios obligacijos būtų paremtos proporcinėmis euro zonos valstybių narių garantijomis. Šis metodas skiriasi nuo 2-ojo metodo tuo, kad valstybės narės išsaugotų atsakomybę už atitinkamą savo stabilumo obligacijų emisijos dalį, taip pat už savo nacionalinę emisiją. |
| --- | --- |

3.2.1.3

3-iasis metodas. Dalinis nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant individualiąsias, bet ne bendrąsias garantijas

Pagal šį metodą nacionalinė emisija stabilumo obligacijomis ir šiuo atveju būtų pakeista tik iš dalies ir šios obligacijos būtų paremtos proporcinėmis euro zonos valstybių narių garantijomis. Šis metodas skiriasi nuo 2-ojo metodo tuo, kad valstybės narės išsaugotų atsakomybę už atitinkamą savo stabilumo obligacijų emisijos dalį, taip pat už savo nacionalinę emisiją.

4.   Bendrosios pastabos

4.1   Aptariamą dokumentą reikia vertinti atsižvelgiant į Europos Sąjungą ištikusią krizę. Ši krizė yra daugialypė: vienu metu finansų, ekonomikos, mokėjimų balanso, valstybių skolos, socialinė (yra beveik 23 mln. bedarbių), ekologijos, ir kelia pavojų pačiam Europos integracijos pagrindui. Krizė visų pirma atskleidė kai kuriuos esminius Ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo trūkumus. Bendro centrinio banko ir Stabilumo ir augimo pakto anaiptol nepakanka, kad bendra valiuta būtų apsaugota nuo krizių, ar jos būtų susijusios su konkurencingumo skirtumais, makroekonominiu disbalansu, mokėjimų balanso sutrikimais, ar su didesniais vyriausybių obligacijų palūkanų skirtumais (angl. spreads).

4.2   Norint įveikti dabartinę krizę, išvengti ilgalaikio ekonomikos nuosmukio ir sudaryti palankias sąlygas augimui atgaivinti ir darbo vietoms kurti, reikia daugiau ir geresnės Europos. Ne mažiau, o daugiau Europos, kad būtų užtikrinta biudžetinė atsakomybė ir integracija ir būtų paskirstoma su valstybės skola susijusi rizika, atkurtas ilgalaikis kreditingumas, sudarytos sąlygos imtis struktūrinių pertvarkymų ir juos užbaigti, sutelktos investicijos augimui, konkurencingumui ir užimtumui visoje ES skatinti siekiant sukurti socialinę Europą ir visuotinę gerovę. Tobulesnę Europą, gebančią tvariais metodais įgyvendinti šiuos tikslus bei turinčią veiksmingų priemonių, padedančių išvengti moralinės rizikos.

4.2.1   Tam būtinas tvirtas Europos Komisijos pasiryžimas įtvirtinti ir taikyti Bendrijos metodą. Šiuo požiūriu žalioji knyga yra tinkamas sprendimas. Tačiau Komisija neturi tuo apsiriboti ir privalo visų parametrų atveju visapusiškai pasinaudoti savo iniciatyvos teise ir pateikti pasiūlymų, kurie atitiktų dabartinės krizės mastą, o ne priiminėti neesmines tarpvyriausybines priemones, kurios, nepaisant jų gausos, dažniausiai yra nepakankamos, neveiksmingos, o jų įgyvendinimas – ilgas ir neužtikrintas (5).

4.2.2   Daugiau Europos reiškia, kad naujoji Europa turi bendrai sutelkti išteklius ir dalintis atsakomybe. Šią solidarumą su bendra atsakomybe susiejančią koncepciją turi sutvirtinti abu koncepcijos terminus jungiantis tiltas – pasitikėjimas. Jo pagrindu taps veiksmingo ir neišvengiamo biudžeto ir mokesčių suderinimo simetriškas ir subalansuotas ekonominis valdymas.

4.2.2.1   Ši išeitis yra geriau už tokią padėtį, kai valstybių narių vyriausybės nebegali pavieniui atsilaikyti prieš rinkų, kreditorių ir privačių vertinimo agentūrų spaudimą. Reikia žengti didelį žingsnį į priekį integruojant Europą, kad ne tik būtų sukurtos skolos priemonės ir investuotojams patikimas augimo modelis, bet ir – o tai yra svarbiausia – įtvirtintas demokratinis valdymas.

4.2.2.2   Šiuo tikslu ES privalo sustiprinti ekonomikos valdymą, kad užtikrintų biudžetinę drausmę visose valstybėse narėse, ypač priklausančiose euro zonai. Nors šešių su reforma susijusių pasiūlymų dėl teisės aktų (angl. six-pack), kuriuos papildo nauji pasiūlymai dėl reglamentavimo ir Europos semestras, kurio tikslas – geresnis biudžeto politikos koordinavimas ir ES priežiūros stiprinimas, nepakanka norint įveikti krizę (6), juos reikia tinkamai įgyvendinti. Praktinės politikos požiūriu šis procesas dar tik prasideda, todėl būtina jį įdėmiai stebėti. Apie šių reformų pažangą bus galima spręsti tik pagal konkrečius jų rezultatus, pasiektus šalinant makroekonominį disbalansą. Be to, ne mažiau dėmesio reikia skirti ir makroekonominiam disbalansui, kuris lėmė kai kurių valstybių narių patiriamus sunkumus.

4.3   Todėl Komitetas palankiai vertina žaliąją knygą dėl galimybių leisti stabilumo obligacijas. Komitetas mano, kad griežtų ekonomikos valdymo taisyklių įvedimas ir bendrų visos euro zonos garantijų teikimas siekiant paskirstyti su valstybės skola susijusią riziką padės išeiti iš griežto taupymo ir augimo aklavietės. Pastaroji neišvengiamai sukeltų gilų ES ekonomikos nuosmukį.

4.4   Pažanga šioje srityje taip pat leistų ECB atsisakyti vyriausybinių obligacijų įsigijimo antrinėje rinkoje programos (VPRP), kuri šiuo metu būtina siekiant valstybėms narėms suteikti galimybę perfinansuoti jų valstybės skolą. Vietoj to ECB galėtų priimti sprendimą remti naująsias stabilumo obligacijas ir suteikti papildomų garantijų rinkos dalyviams pereinamuoju laikotarpiu (7).

4.5   Šiuo tikslu EFSF arba ESM būtų galima suteikti banko licenciją, tuomet būtų liautasi Europos centriniame banke tapatinti pinigų politiką ir biudžeto politiką ir būtų užtikrintas šio banko nepriklausomumas.

5.   Konkrečios pastabos

5.1   EESRK tikrai palankiai vertina tai, kad Komisija parengė žaliąją knygą dėl stabilumo obligacijų. Pirma, Sąjungos obligacijų (vadinamųjų euroobligacijų, žaliojoje knygoje pavadintų „stabilumo obligacijomis“ (8)) leidimas euro zonoje atitinka siekį sukurti vis labiau integruotą Europos Sąjungą, turinčią bendrą rinką ir Europos kapitalo rinką, ir reikiamai papildo euro zonoje vykdomą bendrą pinigų politiką. Euroobligacijos apsunkina spekuliavimą ir padidina finansų rinkų stabilumą ir pinigų politikos veiksmingumą.

5.2   Antra, tokios euroobligacijos, numačius bendrą atsakomybę, galėtų iškart arba netrukus pelnyti potencialių investuotojų pasitikėjimą ir tai leistų stabilizuoti vyriausybės obligacijų paklausą ir sumažinti rinkų palūkanų normas šalims, patiriančioms rimtų finansavimo problemų. Todėl EESRK teigiamai vertina tai, kad Komisija, nors ir vėlokai, bet galiausiai pradėjo diskusijas dėl euroobligacijų ir žaliojoje knygoje tinkamai pristatė jų privalumus.

5.3   Prielaidos biudžetinės drausmės srityje

5.3.1   Kaip ir visuotinėje diskusijoje dėl sprendimų, kurie leistų įveikti dabartinę krizę, žaliojoje knygoje ne kartą pabrėžiama, kad būtina kovoti su nepriimtinais reiškiniais, moraline rizika ir atkreipiamas dėmesys į tai, kad rinkos galėtų sudrausminti valstybių narių biudžeto politiką. Komitetas apgailestauja, kad įvedus eurą valstybės narės vykdė rinkos drausmės požiūriu biudžeto nevienodą politiką, ir nuogąstauja, kad, nustačius bendrą atsakomybę už stabilumo obligacijas, tai neturės jokio poveikio rinkų užtikrinamai drausmei. Tačiau netgi kai kurios iš tų valstybių, kurios laikėsi stabilumo ir augimo pakte numatytų biudžetinių apribojimų, dabar yra smarkiai įsiskolinusios dėl disbalanso, susijusio su privataus sektoriaus įsiskolinimu, todėl jas taip pat reikia prižiūrėti.

5.3.2   Apskritai baiminamasi, kad bendra atsakomybė, taigi ir su tuo susijęs negalėjimas taikyti „sankcijas“, t. y. rinkos siūlomas aukštas palūkanų normas, gali lemti tai, kad vyriausybės biudžetą valdys neatsakingai, o tai reikštų didelį biudžeto deficitą. Vyriausybės neatsakingai padidintų viešąsias išlaidas, jei nepatirtų didėjančių rinkos palūkanų normų spaudimo. Vis dėlto EESRK mano, kad moralinės rizikos ir žaliojoje knygoje nurodyto galimo konkretaus jos poveikio argumentai yra ginčytini ir, prieš darant abejonių keliančias išvadas, pirmiausia reikėtų atlikti išsamų tyrimą.

5.3.3   Išsamus moralinės rizikos problemos tyrimas taip pat leistų rasti konkrečiais atvejais tinkančius šios problemos sprendimus. Su „rinkos drausme“ ir moralinės rizikos problemos mastu susijusius įsitikinimus reikia persvarstyti dėl keleto toliau nurodytų priežasčių.

5.3.3.1   Žaliojoje knygoje teigiama, kad valstybių biudžetų raida turi poveikį vyriausybių obligacijų pajamingumui, ir nurodoma, kad „žvelgiant į praeitį, didelė euro zonos obligacijų pajamingumo konvergencija per pirmąjį euro dešimtmetį nebuvo pagrįsta valstybių narių biudžeto vykdymu“. Taigi, nors akivaizdu, kad nebuvo biudžeto politikos konvergencijos, pastebėta stipri obligacijų pajamingumo ir atitinkamai vyriausybių obligacijų palūkanų normų konvergencija. Įvedus eurą labiausiai sumažėjo Graikijos, Ispanijos, Italijos, Airijos ir Suomijos obligacijų pajamingumas. Pavyzdžiui, 10 metų trukmės Suomijos vyriausybės obligacijų pajamingumas 1995 m. dar siekė 8,8 proc., o 2005 m. nukrito iki 3,4 proc., t. y. Vokietijos vyriausybės obligacijų lygio.

5.3.3.2   Tai paaiškina faktas, kad sukūrus euro zoną tarp investuotojų įsigalėjo požiūris, kad visos euro zonos vyriausybės obligacijos yra panašiai saugios. Taigi, išleidus euroobligacijas, galima tikėtis padėties, panašios į jau buvusią nuo euro zonos sukūrimo 1999 m. iki Lehman Brothers krizės 2008 m. Nuo euro zonos sukūrimo rinkoms taip pat nepavyko padidinti biudžeto politikos drausmės.

5.3.3.3   Jei žaliojoje knygoje daroma prielaida, kad rinkų užtikrinamos drausmės susilpnėjimas dėl palūkanų normų suvienodinimo lemia neatsakingą viešųjų išlaidų padidinimą arba didesnį biudžeto deficitą, būtų teisinga, tai tokios tendencijos turėjo būti pastebėtos įvedus eurą.

5.3.3.4   Tačiau taip neatsitiko. Suomijos atveju po euro įvedimo viešosios išlaidos, palyginti su bendru vidaus produktu (BVP), šiek tiek sumažėjo ir niekuomet neviršijo valstybės pajamų lygio. Ispanijoje viešųjų išlaidų (neskaičiuojant mokamų palūkanų) santykis su BVP išliko nepakitęs, o pajamų lygis netgi padidėjo. Italijoje bendras viešųjų išlaidų lygis sumažėjo šiek tiek sumažėjus mokamų palūkanų dydžiui. Vis dėlto pastebėtas valstybės pajamų lygio sumažėjimas. Ir Graikijos atveju, šaliai įstojus į euro zoną ir įvykus obligacijų palūkanų normų konvergencijai, jos viešosios išlaidos, palyginti su BVP, iš esmės taip pat išliko nepakitusios ir pastebėtas akivaizdus palūkanų mokėjimui skirtų išlaidų sumažėjimas. Vis dėlto valstybės pajamos, palyginti su BVP, Graikijoje sumažėjo gerokai daugiau nei Italijoje.

5.3.3.5   Akivaizdu, kad „rinkos drausmės“ nebuvimas ir stipri obligacijų palūkanų normų konvergencija nepaskatino moralinės rizikos, kadangi investuotojai jautėsi visiškai saugūs. Nepastebėtas joks viešųjų išlaidų, palyginti su BVP, padidėjimas, netgi priešingai. Bet kuriuo atveju galima tvirtinti, kad nedidelės ir panašios palūkanos daug kur lėmė mokestinių pajamų – bent jau dviem iš minėtų atvejų – sumažėjimą.

5.3.4   Pastarasis teiginys galėtų tapti argumentu kovą su moraline rizika orientuoti būtent į pajamas. Platesnis mokesčių politikos koordinavimas galėtų užkirsti kelią mokestiniam dempingui. Ateityje tam tikrais atvejais taip pat būtų galima skirti sankcijas už mokesčių lengvatas ES vykdant sustiprintos šalių ekonominės politikos ir valdymo koordinavimą. Tai užtikrintų ekonomikos valdymo priemonių pusiausvyrą, kurios EESRK jau reikalavo ankstesnėse nuomonėse (9).

5.3.5   Beje, mažai tikėtina, kad investuotojai visų pirma domisi valstybių, kurioms jie ketina paskolinti pinigų, biudžeto politikos tvirtumu. Biudžeto deficito ir valstybės skolos dydis iš tikrųjų nėra toks svarbus rinkos palūkanų normos dydžiui, kaip teigiama žaliojoje knygoje. Tai patvirtina faktas, kad būtent Ispanija, „stropi“ biudžeto politikos vykdytoja, šiuo metu patiria refinansavimo sunkumų, o šalys, kurių skola nė kiek ne mažesnė, pavyzdžiui, Jungtinė Karalystė, gauna finansavimą už neįprastai mažas palūkanas.

5.3.6   Todėl EESRK laikosi nuomonės, kad turint omenyje kitus po žaliosios knygos lauksiančius etapus, Komisija turi kuo skubiau persvarstyti savo teiginius dėl moralinės rizikos ir rinkų drausmės. Šie teiginiai gali lemti klaidingas išvadas, kurių ekonominės pasekmės būtų pražūtingos: jei kovojant su tariama moralinės rizikos problema, pavyzdžiui, Stabilumo ir augimo pakte būtų numatytos dar griežtesnės skolai taikomos taisyklės arba automatiniai „skolos stabdžiai“, reikėtų laukti priešingų (ir, pasak Komisijos, neveiksmingų) nei tikimasi spaudimo viešosioms išlaidoms rezultatų. Kad įsitikintume, jog drastiškas valstybės išlaidų sumažėjimas – priešingai nei spėja ir nori Komisija – turėtų neigiamą poveikį potencialiems obligacijų pirkėjams, pakanka pasidomėti padėtimi krizės ištiktose šalyse, kur dėl griežto taupymo politikos dar labiau padidėjo neapibrėžtumas ir išaugo palūkanų normos.

5.3.7   Be to, EESRK nuomone, reikia iš esmės persvarstyti ir teiginį, kad „rinkos“ privalo demokratiniu būdu išrinktas vyriausybes priversti elgtis drausmingai. Tokiu atveju „rinkos“ galiausiai tampa „kapitalo turėtojų“, kurie yra tarsi vyriausybių kreditoriai, sinonimu. Nesuprantama, kodėl reikia palankiai vertinti tai, kad santykinai nedidelis kapitalo turėtojų skaičius valstybiniam biudžetui turėtų daugiau įtakos negu piliečių išrinktas parlamentas.

5.4   Pripažinimo labai saugiais aktyvais rinkoje sąlygos

5.4.1   EESRK pritaria Komisijos požiūriui, jog reikia užtikrinti aukštą stabilumo obligacijų kredito kokybę, kad jas pripažintų investuotojai ir euro zonos valstybės narės, jau turinčios aukščiausią kredito reitingą. Aukšta stabilumo obligacijų kredito kokybė taip pat būtų reikalinga siekiant sukurti stabilumo obligacijas kaip tarptautinį lyginamąjį standartą ir paremti susijusių ateities sandorių ir pasirinkimo sandorių rinkų plėtrą bei veiksmingą veikimą, kadangi jie būtini obligacijų rinkų likvidumui užtikrinti.

5.4.2   EESRK yra įsitikinęs, kad visuotinės bendros atsakomybės euroobligacijos bus labai patrauklios potencialiems kreditoriams, ieškantiems saugių galimybių investuoti. Bendrų obligacijų rinkos apimtis ir likvidumas veikiausiai pritrauktų ir naujų, ne Europos investuotojų. EESRK pritaria nuomonei, kad dėl pasaulinio makroekonominio disbalanso būtina imtis visų veiksmų, kad dideli sparčiai besivystančių šalių grynųjų pinigų srautai būtų nukreipti į tokias patikimas finansines investicijas kaip euroobligacijos. Tuomet pastarosios taptų svarbiu finansų rinkų stabilizavimo veiksniu net ir už Europos Sąjungos ribų.

5.4.3   Vis tik pastaruoju metu saugumas Europos obligacijų rinkose gerokai sumažėjo dėl nedrąsių valstybių narių vyriausybių veiksmų, netinkamų politinių sprendimų ir nepakankamo ryžto visapusiškai įveikti krizę. Neapibrėžtumas dabar toks stiprus, kad netgi euroobligacijos su bendrosiomis ir individualiosiomis garantijomis (1-asis metodas, žr. punktą 3.2.1.1) šiuo metu tikriausiai nebeturėtų tokios didelės paklausos kaip prieš keletą mėnesių. Todėl taip pat sumažėtų stabilumo obligacijų galimybės palengvinti krizę ir jomis galbūt nebebūtų pasiektas pradinis tikslas – stabilizacija.

5.4.4   Todėl EESRK mano, kad Europos Centrinis Bankas turėtų imtis aktyvesnių veiksmų krizei įveikti, pavyzdžiui, suteikti banko licenciją EFSF arba ESM, kuris įsigalios nuo 2012 m. liepos 1 d. Skirtingai negu Federalinis rezervas, Japonijos bankas ir Anglijos bankas, ECB nėra paskutinės instancijos valstybių kreditorius. Todėl visiškai aišku, kodėl skiriasi euro zonos ir gerokai labiau įsiskolinusių šalių palūkanų normos, ir iš tikrųjų ima atrodyti, kad krizė niekada nesibaigs.

5.4.5   Tačiau būtų klaidinga manyti, kad, siekiant euroobligacijų pripažinimo rinkoje, kuris reikštų ir nedideles palūkanų normas, būtina kuo reiklesnė griežto taupymo ir biudžeto konsolidavimo politika. Keliose nuomonėse EESRK aiškiai pasmerkė neigiamus tokios politikos padarinius rinkos padėčiai ir pabrėžė, kad valstybinių biudžetų konsolidavimas visų pirma yra susijęs su ekonomikos augimu (10).

5.5   Stabilumo obligacijų leidimo galimybės

5.5.1   1-asis metodas. Visiškas nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas

EESRK mano, kad šis metodas būtų tinkamiausias ilgu laikotarpiu ir labiausiai atitinka Europos Sąjungos tikslą, susijusį su ekonomine ir socialine sąjunga. Jis taip pat galėtų pasirodyti veiksmingiausias artimiausiu laikotarpiu siekiant išspręsti finansavimo problemas ir įveikti krizę. Tačiau būtent šiam metodui būtina glaudžiausia Europos integracija. Dėl šios priežasties jį taikant turėtų iškilti daugiausia politinio pobūdžio problemų, todėl visiškas nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas artimiausiu metu atrodo mažai tikėtinas.

5.5.2   2-asis metodas. Dalinis nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas

5.5.2.1   Šis metodas yra realistiškiausias ir priimtinausias, kadangi jis iš esmės atitinka ką tik minėtą metodą, tik šiuo atveju valstybės turėtų išsaugoti tam tikrą veiksmų laisvę finansų rinkų atžvilgiu. Todėl valstybėms būtų sudaromos nevienodos rinkos ir finansavimo sąlygos, kurios galėtų atspindėti skirtingus jų kredito reitingus. Bet kuriuo atveju šis metodas galėtų būti labai veiksmingas turint omenyje jo poveikį tiek vidutinės trukmės, tiek trumpu laikotarpiu. Be to, jis leidžia gerokai susilpninti argumentus, grindžiamus tariamu moralinės rizikos pavojumi. Todėl tai yra viena iš dviejų galimybių, kuriai EESRK oficialiai pritaria.

5.5.2.2   Tačiau kol bus duotas leidimas išleisti stabilumo obligacijas, yra labai svarbu priimti sprendimą dėl skolos nuostatų ir leistino dydžio, kad būtų iš tiesų išspręsta opi finansavimo sunkumų turinčių valstybių problema. Todėl EESRK mano, kad nederėtų nedelsiant (kaip nurodoma šios žaliosios knygos 17 puslapyje) visų esamų nacionalinių obligacijų pakeisti „stabilumo“ obligacijomis, kadangi tuomet būtų greitai pasiekta nustatyta šių („mėlynųjų“) obligacijų emisijos riba ir vėl tektų skubiai leisti nacionalines („raudonąsias“) obligacijas refinansavimui užtikrinti (11).

5.5.3   3-iasis metodas. Dalinis nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant individualiąsias, bet ne bendrąsias garantijas

5.5.3.1   EESRK sutinka su Komisija, kad iš visų trijų metodų būtent šio metodo taikymo sritis yra siauriausia, kadangi jis tik iš dalies patenkintų valstybių narių finansavimo poreikį (kaip ir 2-ojo metodo atveju) ir būtų numatytos tik individualiosios, bet ne bendrosios garantijos. Todėl šis metodas turėtų tik ribotą poveikį stabilumui ir integracijai. Jį būtų galima įdiegti gana greitai, kadangi jis, atrodo, visiškai atitinka galiojančią ES sutartį.

5.5.3.2   Kad tokios finansavimo priemonės galėtų pelnyti pakankamą kredito reitingą, valstybės narės turėtų suteikti papildomų garantijų. Pasirinkus 3-iąjį metodą, stabilumo obligacijos būtų labai panašios į Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) leidžiamas obligacijas, net jei jų galimo poveikio mastas rinkų veiksmingumui ir integracijai būtų šiek tiek didesnis. Kadangi galima numatyti, kad šis metodas neturės didelio poveikio, EESRK nuomone, jis yra nepriimtinausias.

5.6   Fiskalinė stabilumo obligacijų sistema

5.6.1   EESRK patvirtina savo įsitikinimą, kad Stabilumo ir augimo pakto sugriežtinimo priimant šešis pasiūlymus dėl teisės aktų (angl. six-packs), Tarybos rezoliucijos dėl pakto „Euro plius“ ir visuotinio „auksinių taisyklių“ įvedimo iš esmės nepakanka norint įveikti krizę, o jų socialinės pasekmės gali sukelti Europos Sąjungos skilimą (12).

5.6.2   Papildomomis priemonėmis, kurių, be aptariamoje žaliojoje knygoje pateiktų pasiūlymų, imasi Komisija ir Taryba, neturi būti siekiama biudžeto deficito ir valstybių įsiskolinimo mažinimo sieti vien tik su valstybių biudžeto sumažinimu (griežtu taupymu). Biudžeto taupymas paprastai turi neigiamą poveikį augimui, užimtumui ir gerovės valstybei: jis beprasmiškai apriboja galimybes vykdyti tinkamą anticiklinę biudžeto politiką, be to, nepadeda pasiekti Komisijos norimų rezultatų.

5.6.3   Tačiau pinigų sąjungai priklausančiose valstybėse reikia imtis priemonių, kurios leistų užtikrinti šalių nacionalinės ekonomikos raidos konvergenciją, sumažinti disbalansą ir papildyti bendrą pinigų politiką. Beje, būtina koordinuotai vykdyti ekonominę politiką, kuria būtų siekiama tinkamų tikslų. Šiuo klausimu aptariamoje žaliojoje knygoje ne kartą minima „konkurencingumo didinimo“ vizija, konkrečiai siejama su sąnaudų mažinimu ir spaudimu mažinti atlyginimus, yra vienašališka ir pasirinkta neatsižvelgiant į paklausos vaidmenį makroekonomikos lygmeniu.

5.6.4   Pavyzdžiui, pajamų sumažinimas šalyse, kurios turi einamosios sąskaitos deficitą, gali jose sukelti paklausos sumažėjimą ir importo nuosmukį. Taigi, euro zonoje iš tiesų būtų užtikrintas einamosios sąskaitos balansas, tačiau gamybos sumažėjimo ir visų ekonominės veiklos rezultatų, kurie galiausiai nukristų iki žemesnio lygio, suprastėjimo kaina. EESRK dar kartą patvirtina savo įsitikinimą, kad strategijos „Europa 2020“ tikslams pasiekti būtina subalansuota ekonominė politika.

5.6.5   Todėl koordinuojant ekonominę politiką reikėtų siekti sustiprinti augimo veiksnius ir padidinti nacionalines pajamas. Valstybės narės, kuriose pastaraisiais metais buvo vykdoma santykinai nedaug valstybės investicijų ir kurių vidaus paklausa buvo nedidelė, turi imtis taisomųjų veiksmų, kad paskatintų paklausą, o valstybės narės, turinčios santykinai didelį einamosios sąskaitos ir biudžeto deficitą, turėtų siekti labiau subalansuoti savo pajamas ir išlaidas. EESRK laikosi nuomonės, kad stabilumo obligacijų leidimas Europos Sąjungoje pagal 2-ojo metodo modelį gali padėti tvariai sumažinti vidinį ES makroekonominį disbalansą, o tai yra skubu ir būtina.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“, Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Herman Van Rompuy ataskaita, 2012 m. birželio 26 d., II dalies 2 punkto 3-ia pastraipa (EUCO 120/12),

1

http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/LT/ec/131282.pdf.

(2)  Viešojoje diskusijoje ir dokumentuose paprastai vartojamas terminas „euroobligacijos“. Komisija nusprendė, kad tokia priemonė visų pirma turėtų poveikio sustiprinant euro zonos finansinį stabilumą. Todėl, atsižvelgiant į 2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Komisijos Pirmininko kalbą apie Sąjungos padėtį, šioje žaliojoje knygoje kalbama apie „stabilumo obligacijas“.

2

(3)  2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės (2010/2242 (INT)).

3

(4)  Žr. EESRK nuomonę dėl Ekonomikos augimo ir valstybės skolos ES. Du novatoriški pasiūlymai, OL C 143, 2012 5 22, p. 10, ir EESRK nuomonę dėl Pažangios biudžeto politikos konsolidavimo strategijos: kaip paskatinti Europos augimą. Kaip išnaudoti visą mūsų ekonomikos darbo jėgos potencialą atliekant būtiną biudžeto koregavimą, OL C 248, 2011 8 25, p. 8.

4

Ekonomikos augimo ir valstybės skolos ES. Du novatoriški pasiūlymai

Pažangios biudžeto politikos konsolidavimo strategijos: kaip paskatinti Europos augimą. Kaip išnaudoti visą mūsų ekonomikos darbo jėgos potencialą atliekant būtiną biudžeto koregavimą

(5)  Žr. vertinimo agentūros Standard & Poor’s2012 m. sausio 13 d. sprendimo sumažinti 16 euro zonos valstybių narių iždo vekselių reitingus paaiškinimą: „The policy initiatives that have been taken by European policymakers in recent weeks may be insufficient to fully address ongoing systemic stresses in the eurozone“ (iniciatyvų, kurių pastaruoju metu ėmėsi Europos politiniai lyderiai, gali nepakakti norint sėkmingai įveikti euro zoną ištikusią sisteminę krizę). Dokumentas (anglų k.) skelbiamas

5

Standard & Poor’s

http://www.standardandpoors.com/prot/ratings/articles/en/eu/?articleType=HTML&assetID=1245327399569. Standard & Poor’s taip pat pabrėžė: „We believe a reform process based on a pillar of fiscal austerity alone risks becoming self-defeating, as domestic demand falls in line with consumers’ rising concerns about job security and disposable incomes, eroding national tax revenues.“ (manome, kad vien griežto taupymo biudžeto politika grindžiamo reformų proceso rezultatai gali būti priešingi, kadangi didėjant vartotojų susirūpinimui dėl darbo vietos garantijų ir disponuojamųjų pajamų vidaus paklausa mažėja ir dėl to mažėja nacionalinės mokestinės pajamos).

Standard & Poor’s

(6)  Žr. 5.6 punktą.

6

(7)  Kadangi ECB veiksmų laisvė yra beveik neribota, jis galėtų imtis įvairių veiksmų pradedant paprastu pareiškimu dėl būsimų jo pinigų politikos gairių ir baigiant didelės apimties intervencija valstybės skolai išpirkti spekuliacinių išpuolių metu.

7

(8)  Šiame dokumente terminas „euroobligacijos“ vartojamas kalbant apie politinės sąjungos, kuri papildytų ekonominę ir pinigų sąjungą, tikslą. Visais kitais atvejais vartojamas Komisijos sugalvotas terminas „stabilumo obligacijos“. Iš esmės šios dvi sąvokos niekuo nesiskiria.

8

(9)  Žr. išvardijimą EESRK nuomonėje dėl Metinės augimo apžvalgos. Visapusiško ES atsako į krizę spartinimas, OL C 132, 2011 5 3, p. 26, ir nuomonėje dėl Naujų ekonomikos valdysenos teisės aktų socialinio poveikio, OL C 143, 2012 5 22, p. 23.

9

Metinės augimo apžvalgos. Visapusiško ES atsako į krizę spartinimas

Naujų ekonomikos valdysenos teisės aktų socialinio poveikio

(10)  Žr. pirmesnę 8 išnašą.

10

(11)  J. Delpla ir J. von Weizsäcker (2010 m.), The Blue Bond Proposal („Pasiūlymas dėl mėlynųjų obligacijų“), Breugel Policy Briefs 420, Bruegel, Briuselis, 2010 m. Autoriai siūlo nustatyti mėlynųjų obligacijų emisijos ribą, kuri sudarytų 60 proc. BVP, ir tai atitinka pradinį Mastrichto sutartyje numatytą reikalavimą dėl didžiausios leistinos bendros valstybės skolos. Iš nuolat gausėjančių daugiau ar mažiau išsamių tyrimų ir pasiūlymų susipažinkite su Vokietijos vyriausybės ekonomikos ekspertų tarybos pasiūlymais dėl Europos išsigelbėjimo pakto

11

The Blue Bond Proposal

Breugel Policy Briefs 420, Bruegel

(http://www.sachverstaendigenrat-wirtschaft.de/fileadmin/dateiablage/Pressemitteilungen/A_european_redemption_pact.pdf) ir su Y. Varoufakis ir S. Holland (2011 m.) leidiniu A modest proposal for overcoming the euro crisis („Kuklus pasiūlymas, kaip įveikti euro krizę“), Levy Economics Institute of Bard College Policy Note 3/2011, http://www.levyinstitute.org/pubs/pn_11_03.pdf.

A modest proposal for overcoming the euro crisis

Levy Economics Institute of Bard College Policy Note

(12)  Šiuo klausimu žr. punktą 5.3.

12

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Šie pasiūlyti pakeitimai svarstant buvo atmesti, tačiau už juos balsavo daugiau nei ketvirtadalis narių:

3 pak. – 3.2.1.2 punktas

Papildyti taip:

„2-asis metodas. Dalinis nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas

Pagal šį metodą stabilumo obligacijų emisija būtų paremta bendrosiomis ir individualiosiomis garantijomis, tačiau ja būtų pakeista tik ribota nacionalinės emisijos dalis.

Emisijos daliai ne stabilumo obligacijomis toliau būtų taikomos atitinkamos nacionalinės garantijos. Taigi euro zonos valstybių obligacijų rinką sudarytų dvi atskiros dalys: stabilumo obligacijos ir vyriausybių obligacijos. Pagrindin šio metodo būtų konkretūs stabilumo obligacijų ir nacionalinės emisijos santykinių proporcijų nustatymo kriterija.“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Bus pateiktas žodžiu.

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

| Už | 117 |
| --- | --- |
| Prieš | 46 |
| Susilaikė | 18 |

Už

117

Prieš

46

Susilaikė

18

4 pak. – 3.2.1.3 punktas

4 pak. – 3.2.1.3 punktas

Papildyti taip:

„3-iasis metodas. Dalinis nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant individualiąsias, bet ne bendrąsias garantijas

Pagal šį metodą nacionalinė emisija stabilumo obligacijomis ir šiuo atveju būtų pakeista tik iš dalies ir šios obligacijos būtų paremtos proporcinėmis euro zonos valstybių narių garantijomis. Šis metodas skiriasi nuo 2-ojo metodo tuo, kad valstybės narės išsaugotų atsakomybę už atitinkamą savo stabilumo obligacijų emisijos dalį, taip pat už savo nacionalinę emisiją. “

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Bus pateiktas žodžiu.

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

| Už | 127 |
| --- | --- |
| Prieš | 50 |
| Susilaikė | 6 |

Už

127

Prieš

50

Susilaikė

6

Už šiuos 2 pakeitimus buvo balsuojama kartu:

Už šiuos 2 pakeitimus buvo balsuojama kartu:

7 pak. – 4.3 punktas

7 pak. – 4.3 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Todėl Komitetas palankiai vertina žaliąją knygą dėl galimybių leisti stabilumo obligacijas. Komitetas mano, kad griežtų ekonomikos valdymo taisyklių įvedimas ir bendrų visos euro zonos garantijų teikimas siekiant su valstybės skola susijusią riziką padės išspręsti griežto taupymo ar augimo dilemą. “

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Bus pateiktas žodžiu.

1 pak. – 1.5 punktas

1 pak. – 1.5 punktas

Papildyti taip:

„Vis tik EESRK mano, kad moralinės rizikos ir žaliojoje knygoje nurodyto galimo konkretaus jos poveikio argumentai yra ginčytini ir, prieš darant abejones keliančias išvadas, visų pirma reikėtų atlikti išsamų tyrimą. Iš tiesų jei žaliojoje knygoje daroma prielaida, kad rinkų užtikrinamos drausmės susilpnėjimas dėl palūkanų normų suvienodinimo lems neatsakingą viešųjų išlaidų padidinimą arba biudžeto deficito padidėjimą, būtų teisinga, tai tokios tendencijos turėjo būti pastebėtos įvedus eurą. Tačiau taip neatsitiko. “

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Žaliojoje knygoje nagrinėjamas vadinamųjų stabilumo obligacijų įvedimas neribotam laikui siekiant sumažinti skolos aptarnavimo išlaidas (obligacijų emisija) toms valstybėms narėms, kurių biudžeto disciplinos lygis žemas, darant neigiamą poveikį šalims, kurios laikosi biudžeto disciplinos ir kurios už tokias obligacijas turės mokėti didesnes pajamas nei už savo skolų priemones. Naudos gavėjai iš tokios sistemos pasinaudos bendru (ir, jų nuomone, žemesniu) tokių obligacijų pajamingumu ir visos euro zonos bendra atsakomybe (garantija). Pati EK apibrėžė galimą 5 tipų „moralinę riziką“ (viena suinteresuotoji šalis nusprendžia, kokiu mastu rizikuoti, o kitos šalys turi padengti išlaidas nesėkmės atveju), kurią sukeltų tokios rūšies skolos priemonių emisija.

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

| Už | 131 |
| --- | --- |
| Prieš | 49 |
| Susilaikė | 9 |

Už

131

Prieš

49

Susilaikė

9

8 pak. – 5.3.4 punktas

8 pak. – 5.3.4 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Pastarasis teiginys galėtų tapti argumentu kovą su moraline rizika orientuoti būtent į pajamas.
   (1)
  Ateityje tam tikrais atvejais taip pat būtų galima skirti sankcijas už mokesčių lengvatas ES vykdant sustiprintos šalių ekonominės politikos ir valdymo koordinavimą. Tai užtikrintų ekonomikos valdymo priemonių pusiausvyrą, kurios EESRK jau reikalavo ankstesnėse nuomonėse
   (2).“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Nuomonės 5.3.4 punkto taip pat negalima tvirtinti. Teiginys, kad ateityje tam tikrais atvejais taip pat būtų galima skirti sankcijas už mokesčių lengvatas, yra nepagrįstas, jis neparemtas jokia analize ar tyrimu. Galimos mokesčių lengvatos ir jų poveikis nėra šios nuomonės dalykas.

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

| Už | 124 |
| --- | --- |
| Prieš | 54 |
| Susilaikė | 9 |

Už

124

Prieš

54

Susilaikė

9

Už šiuos 6 pakeitimus buvo balsuojama kartu:

Už šiuos 6 pakeitimus buvo balsuojama kartu:

10 pak. – 5.4.2 punktas

10 pak. – 5.4.2 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„EESRK yra įsitikinęs, kad euroobligacijos bus labai patrauklios potencialiems kreditoriams, ieškantiems saugių galimybių investuoti. Bendrų obligacijų rinkos apimtis ir likvidumas veikiausiai pritrauktų ir naujų, ne Europos investuotojų. EESRK pritaria nuomonei, kad dėl pasaulinio makroekonominio disbalanso būtina imtis visų veiksmų, kad dideli sparčiai besivystančių šalių grynųjų pinigų srautai būtų nukreipti į tokias patikimas finansines investicijas kaip euroobligacijos. Tuomet pastarosios taptų svarbiu finansų rinkų stabilizavimo veiksniu net ir už Europos Sąjungos ribų.“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Bus pateiktas žodžiu.

11 pak. – 5.5.1 punktas

11 pak. – 5.5.1 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„1-asis metodas. Visiškas nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas

Tačiau būtent šiam metodui būtina glaudžiausia Europos integracija . Dėl šios priežasties jį taikant turėtų iškilti daugiausia politinio pobūdžio problemų, todėl visiškas nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas artimiausiu metu atrodo mažai tikėtinas.“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Nuomonėje pasiūlytas variantas, t. y. iš visų stabilumo obligacijų leidimo būdų pasirinkti 2-ąjį metodą, pagal kurį nacionalinė emisija būtų iš dalies keičiama stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas, turėtų būti atmestas. Mūsų nuomone, nepateisinama tai, kad kai kuruos valstybės narės išlaidauja ir, deja, kaip rodo patirtis, netrukdomos neatsakingai valdo savo finansus, o kitos turi prisiimti nuostolius. Kartu reikėtų pažymėti, kad bendrosios ir individualiosios garantijos tiesiogiai prieštarauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatoms, pagal kurias nė viena valstybė narė nėra atsakinga už kitos įsipareigojimus. Kitoks yra 3-iasis metodas (kurį šiuo pakeitimu siūloma rinktis), nes jį taikant moralinė rizika vykdant ekonominę ir fiskalinę politiką būtų mažiausia. Skirtingai nei pagal 2-ąjį metodą, pagal jį būtų teikiamos „individualiosios, bet ne bendrosios“ valstybės garantijos, todėl jį būtų galima įgyvendinti palyginti greitai ir nereikėtų keisti ES sutarčių.

2-ąjį metodą

bendrosios ir individualiosios garantijos tiesiogiai prieštarauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatoms, pagal kurias nė viena valstybė narė nėra atsakinga už kitos įsipareigojimus

12 pak. – 5.5.2.1 punktas

12 pak. – 5.5.2.1 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Šis iš esmės atitinka ką tik minėtą metodą, tik šiuo atveju valstybės turėtų išsaugoti tam tikrą veiksmų laisvę finansų rinkų atžvilgiu. Todėl valstybėms būtų sudaromos nevienodos rinkos ir finansavimo sąlygos, kurios galėtų atspindėti skirtingus jų kredito reitingus. “

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Nuomonėje pasiūlytas variantas, t. y. iš visų stabilumo obligacijų leidimo būdų pasirinkti 2-ąjį metodą, pagal kurį nacionalinė emisija būtų iš dalies keičiama stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas, turėtų būti atmestas. Mūsų nuomone, nepateisinama tai, kad kai kuruos valstybės narės išlaidauja ir, deja, kaip rodo patirtis, netrukdomos neatsakingai valdo savo finansus, o kitos turi prisiimti nuostolius. Kartu reikėtų pažymėti, kad bendrosios ir individualiosios garantijos tiesiogiai prieštarauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatoms, pagal kurias nė viena valstybė narė nėra atsakinga už kitos įsipareigojimus. Kitoks yra 3-iasis metodas (kurį šiuo pakeitimu siūloma rinktis), nes jį taikant moralinė rizika vykdant ekonominę ir fiskalinę politiką būtų mažiausia. Skirtingai nei pagal 2-ąjį metodą, pagal jį būtų teikiamos „individualiosios, bet ne bendrosios“ valstybės garantijos, todėl jį būtų galima įgyvendinti palyginti greitai ir nereikėtų keisti ES sutarčių.

2-ąjį metodą

bendrosios ir individualiosios garantijos tiesiogiai prieštarauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatoms, pagal kurias nė viena valstybė narė nėra atsakinga už kitos įsipareigojimus

13 pak. – 5.5.3.1 punktas

13 pak. – 5.5.3.1 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„EESRK sutinka su Komisija, kad iš visų trijų metodų būtent šio metodo taikymo sritis yra siauriausia, kadangi jis tik iš dalies patenkintų valstybių narių finansavimo poreikį (kaip ir 2-ojo metodo atveju) ir būtų numatytos tik individualiosios, bet ne bendrosios garantijos. is metodas . Jį būtų galima įdiegti gana greitai, kadangi jis atrodo visiškai atitinka galiojančią ES sutartį.“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Bus pateiktas žodžiu.

14 pak. – 5.6.5 punktas

14 pak. – 5.6.5 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Todėl koordinuojant ekonominę politiką reikėtų siekti sustiprinti augimo veiksnius ir padidinti nacionalines pajamas. Valstybės narės, kuriose pastaraisiais metais buvo vykdoma santykinai nedaug valstybės investicijų ir kurių vidaus paklausa stovėjo vietoje, turi imtis taisomųjų veiksmų, kad paskatintų paklausą, o valstybės narės, turinčios santykinai didelį einamosios sąskaitos ir biudžeto deficitą, turėtų siekti labiau subalansuoti savo pajamas ir išlaidas. EESRK laikosi nuomonės, kad stabilumo obligacijų leidimas Europos Sąjungoje pagal metodo modelį gali tvariai sumažinti vidinį ES makroekonominį disbalansą, o tai yra skubu ir būtina.“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Nuomonėje pasiūlytas variantas, t. y. iš visų stabilumo obligacijų leidimo būdų pasirinkti 2-ąjį metodą, pagal kurį nacionalinė emisija būtų iš dalies keičiama stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas, turėtų būti atmestas. Mūsų nuomone, nepateisinama tai, kad kai kuruos valstybės narės išlaidauja ir, deja, kaip rodo patirtis, netrukdomos neatsakingai valdo savo finansus, o kitos turi prisiimti nuostolius. Kartu reikėtų pažymėti, kad bendrosios ir individualiosios garantijos tiesiogiai prieštarauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatoms, pagal kurias nė viena valstybė narė nėra atsakinga už kitos įsipareigojimus. Kitoks yra 3-iasis metodas (kurį šiuo pakeitimu siūloma rinktis), nes jį taikant moralinė rizika vykdant ekonominę ir fiskalinę politiką būtų mažiausia. Skirtingai nei pagal 2-ąjį metodą, pagal jį būtų teikiamos „individualiosios, bet ne bendrosios“ valstybės garantijos, todėl jį būtų galima įgyvendinti palyginti greitai ir nereikėtų keisti ES sutarčių.

2-ąjį metodą

bendrosios ir individualiosios garantijos tiesiogiai prieštarauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatoms, pagal kurias nė viena valstybė narė nėra atsakinga už kitos įsipareigojimus

2 pak. – 1.7 punktas

2 pak. – 1.7 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Kalbant apie skirtingas „stabilumo obligacijų leidimo galimybes“, Komitetas mano, kad metodas, t. y. „dalinis nacionalinės emisijos pakeitimas stabilumo obligacijų emisija teikiant individualiąsias garantijas“, yra realistiškiausias ir apskritai labiausiai priimtinas.“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Nuomonėje pasiūlytas variantas, t. y. iš visų stabilumo obligacijų leidimo būdų pasirinkti 2-ąjį metodą, pagal kurį nacionalinė emisija būtų iš dalies keičiama stabilumo obligacijų emisija teikiant bendrąsias ir individualiąsias garantijas, turėtų būti atmestas. Mūsų nuomone, nepateisinama tai, kad kai kuruos valstybės narės išlaidauja ir, deja, kaip rodo patirtis, netrukdomos neatsakingai valdo savo finansus, o kitos turi prisiimti nuostolius. Kartu reikėtų pažymėti, kad bendrosios ir individualiosios garantijos tiesiogiai prieštarauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatoms, pagal kurias nė viena valstybė narė nėra atsakinga už kitos įsipareigojimus. Kitoks yra 3-iasis metodas (kurį šiuo pakeitimu siūloma rinktis), nes jį taikant moralinė rizika vykdant ekonominę ir fiskalinę politiką būtų mažiausia. Skirtingai nei pagal 2-ąjį metodą, pagal jį būtų teikiamos „individualiosios, bet ne bendrosios“ valstybės garantijos, todėl jį būtų galima įgyvendinti palyginti greitai ir nereikėtų keisti ES sutarčių.

2-ąjį metodą

bendrosios ir individualiosios garantijos tiesiogiai prieštarauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatoms, pagal kurias nė viena valstybė narė nėra atsakinga už kitos įsipareigojimus

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

| Už | 129 |
| --- | --- |
| Prieš | 59 |
| Susilaikė | 5 |

Už

129

Prieš

59

Susilaikė

5

---

(1)

1

(2)  Žr. išvardijimą EESRK nuomonėje dėl Metinės augimo apžvalgos. Visapusiško ES atsako į krizę spartinimas, OL C 132, 2011 5 3, p. 26, ir nuomonėje dėl Naujų ekonomikos valdysenos teisės aktų socialinio poveikio, OL C 143, 2012 5 22, p. 23.

2

Metinės augimo apžvalgos. Visapusiško ES atsako į krizę spartinimas

Naujų ekonomikos valdysenos teisės aktų socialinio poveikio

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/72 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/72

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos veiksmų (nuo 2014 m.)

(COM(2011) 831 final)

2012/C 299/13

Pranešėjas Edgardo Maria IOZIA

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. lapkričio 30 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos veiksmų (nuo 2014 m.)

COM(2011) 831 final.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 12 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 12 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 178 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) dar kartą pabrėžia, kad ryžtingai remia Europos kosmoso politiką, visų pirma didžiuosius Europos projektus „Galileo“ ir GMES, ir mano, kad tai yra Europos ekonomikos ir mokslo vystymuisi strategiškai svarbūs projektai. Visose šiuo klausimu parengtose nuomonėse (1) EESRK teigė, kad daugiau dėmesio ir išteklių būtina skirti su kosmosu susijusiai veiklai, kadangi tai yra sritis, kurioje Europos Sąjunga turi išsaugoti lyderės poziciją. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) dar kartą pabrėžia, kad ryžtingai remia Europos kosmoso politiką, visų pirma didžiuosius Europos projektus „Galileo“ ir GMES, ir mano, kad tai yra Europos ekonomikos ir mokslo vystymuisi strategiškai svarbūs projektai. Visose šiuo klausimu parengtose nuomonėse (1) EESRK teigė, kad daugiau dėmesio ir išteklių būtina skirti su kosmosu susijusiai veiklai, kadangi tai yra sritis, kurioje Europos Sąjunga turi išsaugoti lyderės poziciją.

| 1.2 | EESRK visiškai nepritaria Komisijos pasiūlymui specialiame fonde sutelkti programai GMES plėtoti ir užbaigti reikalingą finansavimą. |
| --- | --- |

1.2

EESRK visiškai nepritaria Komisijos pasiūlymui specialiame fonde sutelkti programai GMES plėtoti ir užbaigti reikalingą finansavimą.

| 1.3 | EESRK pabrėžia, kad būtina užtikrinti programos, kuri pasiekė veiklos etapą, tęstinumą, kitaip ji žlugtų. Pasiūlyti nauji finansavimo, administravimo ir valdymo mechanizmai, kurie skiriasi nuo įprastų ir konsoliduotų ES mechanizmų, yra netinkami, nepagrįsti ir labai rizikingi. Kuriant naujas struktūras ir finansavimo modelius reikia vykdyti sudėtingas ir neaiškios baigties derybų ir tyrimų procedūras, galinčias užtrukti keletą metų, o tai nesuderinama su GMES programos įgyvendinimu ir yra nenaudinga atsižvelgiant į tai, kad Komisija ir visos Europos agentūros turi tokiai programai vykdyti reikalingą kompetenciją ir įgaliojimus. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pabrėžia, kad būtina užtikrinti programos, kuri pasiekė veiklos etapą, tęstinumą, kitaip ji žlugtų. Pasiūlyti nauji finansavimo, administravimo ir valdymo mechanizmai, kurie skiriasi nuo įprastų ir konsoliduotų ES mechanizmų, yra netinkami, nepagrįsti ir labai rizikingi. Kuriant naujas struktūras ir finansavimo modelius reikia vykdyti sudėtingas ir neaiškios baigties derybų ir tyrimų procedūras, galinčias užtrukti keletą metų, o tai nesuderinama su GMES programos įgyvendinimu ir yra nenaudinga atsižvelgiant į tai, kad Komisija ir visos Europos agentūros turi tokiai programai vykdyti reikalingą kompetenciją ir įgaliojimus.

| 1.4 | EESRK prašo šią programą finansuoti pagal 2014-2020 m. daugiametę finansinę programą, o jos valdymą užtikrinti atsižvelgiant į dabartinius Europos pajėgumus, taip pat vengti išskaidyti administravimo veiklą ir kurti naujas struktūras, nepritaikytas perimti pastarąjį dešimtmetį vykdytos programos administravimą. Toks prašymas jau pateiktas ankstesnėje nuomonėje (2). |
| --- | --- |

1.4

EESRK prašo šią programą finansuoti pagal 2014-2020 m. daugiametę finansinę programą, o jos valdymą užtikrinti atsižvelgiant į dabartinius Europos pajėgumus, taip pat vengti išskaidyti administravimo veiklą ir kurti naujas struktūras, nepritaikytas perimti pastarąjį dešimtmetį vykdytos programos administravimą. Toks prašymas jau pateiktas ankstesnėje nuomonėje (2).

| 1.5 | Komunikatas dėl tam tikrų tarpvyriausybinio susitarimo, susijusio su Žemės stebėsenos programos (GMES) veiksmais, įgyvendinimo nuostatų (3), kuris paskelbtas tuo metu, kai ši nuomonė jau buvo svarstoma, nekeičia Komiteto pateiktų išvadų. Priešingai - jas sustiprina, kadangi šio komunikato paskelbimas Komitetui suteikia galimybę dar kartą pabrėžti, kad labai rizikinga taip vėlai pradėti taikyti naują ir neišbandytą finansavimo ir valdymo modelį, kuris neįtrauktas į daugiametę finansavimo programą ir nesusijęs su ES priklausančiomis konsoliduotomis valdymo struktūromis. |
| --- | --- |

1.5

Komunikatas dėl tam tikrų tarpvyriausybinio susitarimo, susijusio su Žemės stebėsenos programos (GMES) veiksmais, įgyvendinimo nuostatų (3), kuris paskelbtas tuo metu, kai ši nuomonė jau buvo svarstoma, nekeičia Komiteto pateiktų išvadų. Priešingai - jas sustiprina, kadangi šio komunikato paskelbimas Komitetui suteikia galimybę dar kartą pabrėžti, kad labai rizikinga taip vėlai pradėti taikyti naują ir neišbandytą finansavimo ir valdymo modelį, kuris neįtrauktas į daugiametę finansavimo programą ir nesusijęs su ES priklausančiomis konsoliduotomis valdymo struktūromis.

| 1.6 | EESRK reiškia didelį susirūpinimą dėl realaus pavojaus, kad įgyvendinant programą GMES gali kilti didelių sunkumų ir gali būti prarasta daugiau nei 3,2 mlrd. EUR šiai programai jau skirtų investicijų. Šiuo metu vykstančiose valstybių narių diskusijose vyrauja nuostata, kad tai ne šiaip pavojus, o veikiau reali tikimybė. |
| --- | --- |

1.6

EESRK reiškia didelį susirūpinimą dėl realaus pavojaus, kad įgyvendinant programą GMES gali kilti didelių sunkumų ir gali būti prarasta daugiau nei 3,2 mlrd. EUR šiai programai jau skirtų investicijų. Šiuo metu vykstančiose valstybių narių diskusijose vyrauja nuostata, kad tai ne šiaip pavojus, o veikiau reali tikimybė.

| 1.7 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad likus mažiau nei metams iki numatytos programos GMES veikimo pradžios (2013 m. numatyta paleisti Sentinel 1, Sentinel 2 ir Sentinel 3 serijų A palydovus) atrodo labai rizikinga ir nepagrįsta keisti sudėtingą šios programos finansavimo ir valdymo sistemą, kokia išdėstyta nagrinėjamame komunikate, visų pirma atsižvelgiant į šios programos strateginę svarbą ES. |
| --- | --- |

1.7

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad likus mažiau nei metams iki numatytos programos GMES veikimo pradžios (2013 m. numatyta paleisti Sentinel 1, Sentinel 2 ir Sentinel 3 serijų A palydovus) atrodo labai rizikinga ir nepagrįsta keisti sudėtingą šios programos finansavimo ir valdymo sistemą, kokia išdėstyta nagrinėjamame komunikate, visų pirma atsižvelgiant į šios programos strateginę svarbą ES.

| 1.8 | Komunikate nepateiktas įvykdomumo tyrimas, leidžiantis veiksmingumo ir efektyvumo požiūriu įvertinti programos įgyvendinamumą. Be to, aiškiai nepagrįstas poreikis taikyti naują schemą. |
| --- | --- |

1.8

Komunikate nepateiktas įvykdomumo tyrimas, leidžiantis veiksmingumo ir efektyvumo požiūriu įvertinti programos įgyvendinamumą. Be to, aiškiai nepagrįstas poreikis taikyti naują schemą.

| 1.9 | EESRK pabrėžia, kad dvi pavyzdinės Europos kosmoso srities programos „Galileo“ ir GMES vertinamos skirtingai: pirmoji įtraukta į daugiametę finansinę programą, o antroji - ne. |
| --- | --- |

1.9

EESRK pabrėžia, kad dvi pavyzdinės Europos kosmoso srities programos „Galileo“ ir GMES vertinamos skirtingai: pirmoji įtraukta į daugiametę finansinę programą, o antroji - ne.

| 1.10 | Kalbant apie šios programos valdymą, stebina tai, kad šioje sudėtingoje sistemoje Europos kosmoso agentūrai (EKA), kuri iki šiol rengė, valdė ir eksploatavo daugumą Europos palydovinių sistemų ir, bendradarbiaudama su Europos Komisija, užtikrino beveik visą finansavimą, patikėtas nereikšmingas vaidmuo. Šios agentūros pakeitimas naujomis arba nedaug patirties palydovinių sistemų ir sukauptų duomenų valdymo srityje turinčiomis struktūromis netinkamai pagrįstas. |
| --- | --- |

1.10

Kalbant apie šios programos valdymą, stebina tai, kad šioje sudėtingoje sistemoje Europos kosmoso agentūrai (EKA), kuri iki šiol rengė, valdė ir eksploatavo daugumą Europos palydovinių sistemų ir, bendradarbiaudama su Europos Komisija, užtikrino beveik visą finansavimą, patikėtas nereikšmingas vaidmuo. Šios agentūros pakeitimas naujomis arba nedaug patirties palydovinių sistemų ir sukauptų duomenų valdymo srityje turinčiomis struktūromis netinkamai pagrįstas.

| 1.11 | EESRK mano, kad likus mažiau nei metams iki programos GMES finansavimo modelio įsigaliojimo sprendimas iš esmės persvarstyti su programa susijusių įgaliojimų paskirstymą, koks siūlomas komunikate, kelia labai didelį pavojų sistemos veikimo pradžiai. |
| --- | --- |

1.11

EESRK mano, kad likus mažiau nei metams iki programos GMES finansavimo modelio įsigaliojimo sprendimas iš esmės persvarstyti su programa susijusių įgaliojimų paskirstymą, koks siūlomas komunikate, kelia labai didelį pavojų sistemos veikimo pradžiai.

| 1.12 | EESRK pabrėžia, kad Komisijos pristatytas pasiūlymas dėl valdymo yra neaiškus ir netikslus. Akivaizdūs su siūlomu modeliu susiję sunkumai, o techninis koordinavimas patikėtas struktūroms, nei vykdžiusioms veiklos kosmoso srityje, nei turinčioms bendro darbo su kitomis agentūromis patirties. Beje, daugiau nei 80 proc. programoje GMES numatytos veiklos yra susijusi su kosmosu. EESRK ragina Komisiją persvarstyti pasiūlytą modelį ir išsaugoti vieningą valdymą ir toliau pavedant EKA atsakomybę už techninę programos dalį ir prižiūrint ir kontroliuojant Komisijai, kaip buvo numatyta iš pradžių. |
| --- | --- |

1.12

EESRK pabrėžia, kad Komisijos pristatytas pasiūlymas dėl valdymo yra neaiškus ir netikslus. Akivaizdūs su siūlomu modeliu susiję sunkumai, o techninis koordinavimas patikėtas struktūroms, nei vykdžiusioms veiklos kosmoso srityje, nei turinčioms bendro darbo su kitomis agentūromis patirties. Beje, daugiau nei 80 proc. programoje GMES numatytos veiklos yra susijusi su kosmosu. EESRK ragina Komisiją persvarstyti pasiūlytą modelį ir išsaugoti vieningą valdymą ir toliau pavedant EKA atsakomybę už techninę programos dalį ir prižiūrint ir kontroliuojant Komisijai, kaip buvo numatyta iš pradžių.

2.   Įžanga

| 2.1 | Nagrinėjamas 2011 m. lapkričio 30 d. komunikate išdėstytas Komisijos sprendimas dėl strateginės Žemės stebėsenos programos (GMES) - kokia iki šiol parengta ir pasiekusi paskutinį įgyvendinimo etapą - veiklos etapo finansavimo ne pagal 2014-2020 m. daugiametę finansinę programą (4). Komunikate taip pat pateikiamas pasiūlymas dėl šios programos valdymo. Taigi šis komunikatas GMES programai yra ypač svarbus. |
| --- | --- |

2.1

Nagrinėjamas 2011 m. lapkričio 30 d. komunikate išdėstytas Komisijos sprendimas dėl strateginės Žemės stebėsenos programos (GMES) - kokia iki šiol parengta ir pasiekusi paskutinį įgyvendinimo etapą - veiklos etapo finansavimo ne pagal 2014-2020 m. daugiametę finansinę programą (4). Komunikate taip pat pateikiamas pasiūlymas dėl šios programos valdymo. Taigi šis komunikatas GMES programai yra ypač svarbus.

| 2.2 | Vėliau paskelbtas komunikatas dėl tam tikrų tarpvyriausybinio susitarimo, susijusio su Žemės stebėsenos programos (GMES) veiksmais, įgyvendinimo nuostatų (5), kuris paskelbtas tuo metu, kai ši nuomonė jau buvo svarstoma, nekeičia dėl šio komunikato pateiktų Komiteto pastabų ir išvadų, kadangi šis komunikatas yra priedas, kuriame išdėstyti pasiūlyto fondo finansiniai aspektai ir kuriuo įsteigiama nauja struktūra, t. y. GMES taryba, kurios įgaliojimai dubliuojasi su iki šiol Europos kosmoso programų valdymo srityje vykdytais įgaliojimais, dėl to kyla akivaizdus įgaliojimų konfliktas ir sprendimų priėmimo struktūrų dubliavimasis Europoje. |
| --- | --- |

2.2

Vėliau paskelbtas komunikatas dėl tam tikrų tarpvyriausybinio susitarimo, susijusio su Žemės stebėsenos programos (GMES) veiksmais, įgyvendinimo nuostatų (5), kuris paskelbtas tuo metu, kai ši nuomonė jau buvo svarstoma, nekeičia dėl šio komunikato pateiktų Komiteto pastabų ir išvadų, kadangi šis komunikatas yra priedas, kuriame išdėstyti pasiūlyto fondo finansiniai aspektai ir kuriuo įsteigiama nauja struktūra, t. y. GMES taryba, kurios įgaliojimai dubliuojasi su iki šiol Europos kosmoso programų valdymo srityje vykdytais įgaliojimais, dėl to kyla akivaizdus įgaliojimų konfliktas ir sprendimų priėmimo struktūrų dubliavimasis Europoje.

| 2.3 | Globali aplinkos ir saugumo stebėsenos programa (GMES) kartu su programa „Galileo“ yra viena iš dviejų pavyzdinių Europos Sąjungos kosmoso srities programų. Ji atlieka svarbų vaidmenį Žemės stebėjimo srityje ir padeda suprasti ir stebėti klimato kaitą, užtikrinti civilinę saugą ir saugumą, tvarų vystymąsi ir krizių valdymą. |
| --- | --- |

2.3

Globali aplinkos ir saugumo stebėsenos programa (GMES) kartu su programa „Galileo“ yra viena iš dviejų pavyzdinių Europos Sąjungos kosmoso srities programų. Ji atlieka svarbų vaidmenį Žemės stebėjimo srityje ir padeda suprasti ir stebėti klimato kaitą, užtikrinti civilinę saugą ir saugumą, tvarų vystymąsi ir krizių valdymą.

| 2.4 | Tai, kad strateginės Žemės stebėsenos programos (GMES) finansavimas neįtrauktas į pasiūlymą dėl 2014-2020 m. daugiametės finansinės programos, sukėlė didelį nerimą, kadangi dėl to kyla realus pavojus, kad gali žlugti Europai strategiškai svarbi programa, prie kurios dirbama jau dešimtį metų ir į kurią investuota per tris mlrd. EUR. |
| --- | --- |

2.4

Tai, kad strateginės Žemės stebėsenos programos (GMES) finansavimas neįtrauktas į pasiūlymą dėl 2014-2020 m. daugiametės finansinės programos, sukėlė didelį nerimą, kadangi dėl to kyla realus pavojus, kad gali žlugti Europai strategiškai svarbi programa, prie kurios dirbama jau dešimtį metų ir į kurią investuota per tris mlrd. EUR.

| 2.5 | Savo 2011 m. gruodžio mėn. atliktame tyrime (6) EESRK jau išreiškė didelį susirūpinimą dėl šios programos ateities tuo atveju, jei nebus užtikrintas jos finansavimo tęstinumas. |
| --- | --- |

2.5

Savo 2011 m. gruodžio mėn. atliktame tyrime (6) EESRK jau išreiškė didelį susirūpinimą dėl šios programos ateities tuo atveju, jei nebus užtikrintas jos finansavimo tęstinumas.

| 2.6 | 2012 m. vasario mėn. savo rezoliucijoje dėl GMES ateities (7) Europos Parlamentas nurodė, kad „nemano, jog GMES finansavimas ne pagal daugiametę finansinę programą, o naudojantis Komisijos komunikate siūloma finansavimo ir valdymo sistema, yra perspektyvus variantas“. |
| --- | --- |

2.6

2012 m. vasario mėn. savo rezoliucijoje dėl GMES ateities (7) Europos Parlamentas nurodė, kad „nemano, jog GMES finansavimas ne pagal daugiametę finansinę programą, o naudojantis Komisijos komunikate siūloma finansavimo ir valdymo sistema, yra perspektyvus variantas“.

| 2.7 | GMES kosmoso komponentą sudaro trys palydovų sistemos (Sentinel 1, 2 ir 3) ir kituose palydovuose įrengtos priemonės (Sentinel 4 ir 5). Pirmieji trijų sistemų palydovai bus paleisti 2013 m. Todėl būtina nedelsiant apibrėžti finansinę programą, galinčią užtikrinti veiklos, kuri netrukus bus pradėta vykdyti, finansavimą. |
| --- | --- |

2.7

GMES kosmoso komponentą sudaro trys palydovų sistemos (Sentinel 1, 2 ir 3) ir kituose palydovuose įrengtos priemonės (Sentinel 4 ir 5). Pirmieji trijų sistemų palydovai bus paleisti 2013 m. Todėl būtina nedelsiant apibrėžti finansinę programą, galinčią užtikrinti veiklos, kuri netrukus bus pradėta vykdyti, finansavimą.

| 2.8 | Kadangi nepateiktas pasiūlymas, per 2012 m. sausio 9 d. vykusią spaudos konferenciją EKA generalinis direktorius pabrėžė, kad, jei dėl GMES veiksmų finansavimo nebus priimtas sprendimas, EKA nevykdys numatytų paleidimų (8). |
| --- | --- |

2.8

Kadangi nepateiktas pasiūlymas, per 2012 m. sausio 9 d. vykusią spaudos konferenciją EKA generalinis direktorius pabrėžė, kad, jei dėl GMES veiksmų finansavimo nebus priimtas sprendimas, EKA nevykdys numatytų paleidimų (8).

| 2.9 | Savo komunikate Europos Komisija siūlo įvertinti visai infrastruktūrai sukurti ir įgyvendinti reikalingą finansavimą ir šiuo tikslu įsteigti specialiai GMES programai skirtą fondą. Taryboje posėdžiaujantys valstybių narių vyriausybių atstovai turės pasirašyti tarpvyriausybinį susitarimą dėl šio fondo sukūrimo. |
| --- | --- |

2.9

Savo komunikate Europos Komisija siūlo įvertinti visai infrastruktūrai sukurti ir įgyvendinti reikalingą finansavimą ir šiuo tikslu įsteigti specialiai GMES programai skirtą fondą. Taryboje posėdžiaujantys valstybių narių vyriausybių atstovai turės pasirašyti tarpvyriausybinį susitarimą dėl šio fondo sukūrimo.

| 2.10 | Fondas būtų finansuojamas visų 27 ES valstybių narių įmokomis, nustatytomis pagal jų bendrąsias nacionalines pajamas. Nagrinėjamame komunikate pasiūlytas susitarimo modelis, kuris išsamiau išdėstytas vėliau priimtame komunikate (9). |
| --- | --- |

2.10

Fondas būtų finansuojamas visų 27 ES valstybių narių įmokomis, nustatytomis pagal jų bendrąsias nacionalines pajamas. Nagrinėjamame komunikate pasiūlytas susitarimo modelis, kuris išsamiau išdėstytas vėliau priimtame komunikate (9).

| 2.11 | Komunikate pateiktame pasiūlyme dėl valdymo, kuris yra ne mažiau svarbus nei pasiūlymas dėl finansavimo, nurodyta nemažai dalyvių, kurie turėtų prisiimti atsakomybę už įvairius su programa GMES susijusius aspektus ir sektorius. |
| --- | --- |

2.11

Komunikate pateiktame pasiūlyme dėl valdymo, kuris yra ne mažiau svarbus nei pasiūlymas dėl finansavimo, nurodyta nemažai dalyvių, kurie turėtų prisiimti atsakomybę už įvairius su programa GMES susijusius aspektus ir sektorius.

| 2.12 | Naujo ir sudėtingo finansavimo modelio taikymas ir naujos struktūros (GMES tarybos) sukūrimas yra nepagrįsti ir siūlomi pavėluotai, kadangi pirmuosius palydovus numatyta paleisti po mažiau nei metų. |
| --- | --- |

2.12

Naujo ir sudėtingo finansavimo modelio taikymas ir naujos struktūros (GMES tarybos) sukūrimas yra nepagrįsti ir siūlomi pavėluotai, kadangi pirmuosius palydovus numatyta paleisti po mažiau nei metų.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Globali aplinkos ir saugumo stebėsenos programa (GMES) ir palydovinės navigacijos sistema „Galileo“ yra dvi svarbios strateginės Europos Sąjungos programos, padėsiančios Sąjungai išlikti nepriklausoma ir toliau užimti lyderės poziciją kosmoso srityje. |
| --- | --- |

3.1

Globali aplinkos ir saugumo stebėsenos programa (GMES) ir palydovinės navigacijos sistema „Galileo“ yra dvi svarbios strateginės Europos Sąjungos programos, padėsiančios Sąjungai išlikti nepriklausoma ir toliau užimti lyderės poziciją kosmoso srityje.

| 3.2 | Tvirtos lyderystės ir nepriklausomumo kosmoso srityje išsaugojimas yra strateginis Europos ateities veiksnys, kadangi šiame sektoriuje plėtojama veikla daro plataus masto ir didelį poveikį ekonomikai, technologijoms, geopolitikai ir kultūrai plačiąja prasme. |
| --- | --- |

3.2

Tvirtos lyderystės ir nepriklausomumo kosmoso srityje išsaugojimas yra strateginis Europos ateities veiksnys, kadangi šiame sektoriuje plėtojama veikla daro plataus masto ir didelį poveikį ekonomikai, technologijoms, geopolitikai ir kultūrai plačiąja prasme.

| 3.3 | GMES yra strateginė Europos Sąjungos programa, sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 911/2010. |
| --- | --- |

3.3

GMES yra strateginė Europos Sąjungos programa, sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 911/2010.

| 3.4 | Komunikate nurodoma „Kad galėtų spręsti nuolat didėjančias pasaulinio masto problemas, Europai pačiai reikia turėti gerai koordinuotą ir patikimą Žemės stebėjimo sistemą. GMES ir yra tokia sistema.“ |
| --- | --- |

3.4

Komunikate nurodoma „Kad galėtų spręsti nuolat didėjančias pasaulinio masto problemas, Europai pačiai reikia turėti gerai koordinuotą ir patikimą Žemės stebėjimo sistemą. GMES ir yra tokia sistema.“

| 3.5 | Komunikate pasiūlytas naujas finansavimo ne pagal konsoliduotą ES biudžeto valdymo sistemą modelis, pagal kurį visos 27 ES valstybės narės privalo dalyvauti šiame mechanizme ir jam pritarti. Tačiau turint omenyje dabartinę finansinę padėtį (pavyzdžiui, Graikijos (ir ne tik) situaciją ir galimą Prancūzijos ir Italijos likvidumo stoką), akivaizdu arba laibai tikėtina, kad šis mechanizmas gali neveikti, o tai reikštų programos GMES baigtį. |
| --- | --- |

3.5

Komunikate pasiūlytas naujas finansavimo ne pagal konsoliduotą ES biudžeto valdymo sistemą modelis, pagal kurį visos 27 ES valstybės narės privalo dalyvauti šiame mechanizme ir jam pritarti. Tačiau turint omenyje dabartinę finansinę padėtį (pavyzdžiui, Graikijos (ir ne tik) situaciją ir galimą Prancūzijos ir Italijos likvidumo stoką), akivaizdu arba laibai tikėtina, kad šis mechanizmas gali neveikti, o tai reikštų programos GMES baigtį.

4.   Konkrečios pastabos

Finansavimas

| 4.1 | Komunikate numatyta GMES finansuoti ne pagal 2014-2020 m. daugiametę finansinę programą. |
| --- | --- |

4.1

Komunikate numatyta GMES finansuoti ne pagal 2014-2020 m. daugiametę finansinę programą.

| 4.2 | Finansavimas turėtų būti užtikrintas remiantis Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų pasirašytu vidaus susitarimu. |
| --- | --- |

4.2

Finansavimas turėtų būti užtikrintas remiantis Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų pasirašytu vidaus susitarimu.

| 4.3 | Susitarime numatyta, kad kiekviena Sąjungos valstybė narė praneša Europos Sąjungos Tarybos generaliniam sekretoriatui apie procedūrų, reikalingų šiam Susitarimui įsigalioti, užbaigimą. |
| --- | --- |

4.3

Susitarime numatyta, kad kiekviena Sąjungos valstybė narė praneša Europos Sąjungos Tarybos generaliniam sekretoriatui apie procedūrų, reikalingų šiam Susitarimui įsigalioti, užbaigimą.

| 4.4 | Kad susitarimas įsigaliotų, jį privalo ratifikuoti visos Sąjungos valstybės narės. |
| --- | --- |

4.4

Kad susitarimas įsigaliotų, jį privalo ratifikuoti visos Sąjungos valstybės narės.

| 4.5 | Susitarimas įsigalioja tik tuomet, kai jį ratifikuoja visos valstybės narės. Atsižvelgiant į dabartinę visos Europos Sąjungos ir, visų prima, kai kurių valstybių narių finansinę padėtį, atrodo, kad šios nuostatos pakanka, kad GMES programa žlugtų. |
| --- | --- |

4.5

Susitarimas įsigalioja tik tuomet, kai jį ratifikuoja visos valstybės narės. Atsižvelgiant į dabartinę visos Europos Sąjungos ir, visų prima, kai kurių valstybių narių finansinę padėtį, atrodo, kad šios nuostatos pakanka, kad GMES programa žlugtų.

| 4.6 | Atsižvelgiant į tai kad netrukus (2013 m.) numatyta paleisti palydovus Sentinel 1, 2 ir 3, neramu, kad iki šiol nežinomi Tarybos sušaukimo terminai ir nuostatos. |
| --- | --- |

4.6

Atsižvelgiant į tai kad netrukus (2013 m.) numatyta paleisti palydovus Sentinel 1, 2 ir 3, neramu, kad iki šiol nežinomi Tarybos sušaukimo terminai ir nuostatos.

| 4.7 | Komunikate numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priims reglamentą dėl GMES fondo programavimo, administravimo ir naudojimo. Kol kas šio reglamento projektas nėra pateiktas. |
| --- | --- |

4.7

Komunikate numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priims reglamentą dėl GMES fondo programavimo, administravimo ir naudojimo. Kol kas šio reglamento projektas nėra pateiktas.

| 4.8 | Nagrinėjamame komunikate numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, parengs GMES fondo finansinį reglamentą, kuriame bus nustatytos fondo įsteigimo ir finansinių išteklių panaudojimo taisyklės ir apskaitos pateikimo bei audito taisyklės. Šio reglamento projektas kol kas nepateiktas. |
| --- | --- |

4.8

Nagrinėjamame komunikate numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, parengs GMES fondo finansinį reglamentą, kuriame bus nustatytos fondo įsteigimo ir finansinių išteklių panaudojimo taisyklės ir apskaitos pateikimo bei audito taisyklės. Šio reglamento projektas kol kas nepateiktas.

| 4.9 | Iki šiol programai plėtoti panaudota apie 3,2 mlrd. EUR. Beveik visą šią sumą (1 890 mln. EUR) skyrė EKA ir ES (1 300 mln. EUR). |
| --- | --- |

4.9

Iki šiol programai plėtoti panaudota apie 3,2 mlrd. EUR. Beveik visą šią sumą (1 890 mln. EUR) skyrė EKA ir ES (1 300 mln. EUR).

| 4.10 | Visos programos įgyvendinimui, įskaitant priežiūrą, tobulinimą ir atnaujinimą, 2014–2020 m. laikotarpiu numatytas biudžetas siekia 5,8 mln. EUR, t. y. 0,6 proc. tam pačiam laikotarpiui numatyto Sąjungos biudžeto, kuris pagal 2014–2020 m daugiametę finansinę programą siekia 1 025 mlrd. EUR. Be to, reikėtų priminti, kad Sąjungos biudžetas savo ruožtu sudaro apie 1 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP). |
| --- | --- |

4.10

Visos programos įgyvendinimui, įskaitant priežiūrą, tobulinimą ir atnaujinimą, 2014–2020 m. laikotarpiu numatytas biudžetas siekia 5,8 mln. EUR, t. y. 0,6 proc. tam pačiam laikotarpiui numatyto Sąjungos biudžeto, kuris pagal 2014–2020 m daugiametę finansinę programą siekia 1 025 mlrd. EUR. Be to, reikėtų priminti, kad Sąjungos biudžetas savo ruožtu sudaro apie 1 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP).

| 4.11 | Pasiūlymas finansuoti programą GMES ne iš Sąjungos biudžeto atrodo finansiškai nenaudingas atsižvelgiant į tai, kad bet kuriuo atveju visos 27 valstybės narės turės finansuoti šią programą tik kitu finansavimo būdu, t. y. pagal sudėtingą tarpvyriausybinį susitarimą. Todėl Komitetas nesupranta tokio pasiūlymo tikslingumo. |
| --- | --- |

4.11

Pasiūlymas finansuoti programą GMES ne iš Sąjungos biudžeto atrodo finansiškai nenaudingas atsižvelgiant į tai, kad bet kuriuo atveju visos 27 valstybės narės turės finansuoti šią programą tik kitu finansavimo būdu, t. y. pagal sudėtingą tarpvyriausybinį susitarimą. Todėl Komitetas nesupranta tokio pasiūlymo tikslingumo.

| 4.12 | Kalbant apie kosmoso komponentą, reikia pabrėžti, kad EKA turi biudžetą, kuris reikalingas visiems trims Sentinel 1, 2 ir 3 serijų A palydovams paleisti. Jau sumokėta už Sentinel 1 serijos palydovo paleidimą. Nemanoma, kad dėl kitų dviejų palydovų paleidimo gali kilti finansavimo problemų. Kaip buvo numatyta, biudžete po 2013 m. skirta lėšų kitoms sistemoms plėtoti siekiant užtikrinti paslaugą, dėl kurios šie palydovai sukurti. |
| --- | --- |

4.12

Kalbant apie kosmoso komponentą, reikia pabrėžti, kad EKA turi biudžetą, kuris reikalingas visiems trims Sentinel 1, 2 ir 3 serijų A palydovams paleisti. Jau sumokėta už Sentinel 1 serijos palydovo paleidimą. Nemanoma, kad dėl kitų dviejų palydovų paleidimo gali kilti finansavimo problemų. Kaip buvo numatyta, biudžete po 2013 m. skirta lėšų kitoms sistemoms plėtoti siekiant užtikrinti paslaugą, dėl kurios šie palydovai sukurti.

Valdymas

| 4.13 | GMES veiklos etapui administruoti komunikate numatyta daugybė struktūrų. |
| --- | --- |

4.13

GMES veiklos etapui administruoti komunikate numatyta daugybė struktūrų.

| 4.14 | Už politinį administravimą ir priežiūrą atsakinga Komisija. |
| --- | --- |

4.14

Už politinį administravimą ir priežiūrą atsakinga Komisija.

| 4.15 | Vėliau paskelbtame komunikate dėl tam tikrų nagrinėjamo pasiūlymo įgyvendinimo nuostatų (2012 m. gegužės 11 d., COM(2012) 218 final) nurodyta, kad GMES programą valdys GMES taryba, kurios įgaliojimai yra tokie platūs, kad apima tiek įprastinius su ES programų valdymu susijusius, tiek tam tikrus kosmoso agentūros įgaliojimus. Dėl to dubliuojami įgaliojimai ir sprendimus priimančios struktūros, o tai yra nesuderinama su veiksmingu jau ir taip nedidelių ES išteklių valdymu. |
| --- | --- |

4.15

Vėliau paskelbtame komunikate dėl tam tikrų nagrinėjamo pasiūlymo įgyvendinimo nuostatų (2012 m. gegužės 11 d., COM(2012) 218 final) nurodyta, kad GMES programą valdys GMES taryba, kurios įgaliojimai yra tokie platūs, kad apima tiek įprastinius su ES programų valdymu susijusius, tiek tam tikrus kosmoso agentūros įgaliojimus. Dėl to dubliuojami įgaliojimai ir sprendimus priimančios struktūros, o tai yra nesuderinama su veiksmingu jau ir taip nedidelių ES išteklių valdymu.

| 4.16 | Kalbant apie paslaugas, reikia pažymėti, kad Europos aplinkos agentūrai (EAA) bus patikėtas sausumos paviršiaus stebėsenos paslaugų techninis koordinavimas, Europos reagavimo į nelaimes centrui - ekstremalių situacijų valdymo paslaugų techninis koordinavimas, Europos vidutinės trukmės orų prognozių centrui – atmosferos stebėsenos paslaugos techninis koordinavimas; dar nenumatyta, kokios struktūros bus atsakingos už kitų paslaugų (klimato kaitos, jūros aplinkos stebėsenos ir saugumo) techninį koordinavimą. Iš kitų Komisijos tarnybų ir Europos įstaigų siūloma Europos jūrų saugumo agentūra, Europos Sąjungos palydovų centras, Europos operatyvinio bendradarbiavimo prie išorės sienų valdymo agentūra (FRONTEX) arba Europos gynybos agentūra. |
| --- | --- |

4.16

Kalbant apie paslaugas, reikia pažymėti, kad Europos aplinkos agentūrai (EAA) bus patikėtas sausumos paviršiaus stebėsenos paslaugų techninis koordinavimas, Europos reagavimo į nelaimes centrui - ekstremalių situacijų valdymo paslaugų techninis koordinavimas, Europos vidutinės trukmės orų prognozių centrui – atmosferos stebėsenos paslaugos techninis koordinavimas; dar nenumatyta, kokios struktūros bus atsakingos už kitų paslaugų (klimato kaitos, jūros aplinkos stebėsenos ir saugumo) techninį koordinavimą. Iš kitų Komisijos tarnybų ir Europos įstaigų siūloma Europos jūrų saugumo agentūra, Europos Sąjungos palydovų centras, Europos operatyvinio bendradarbiavimo prie išorės sienų valdymo agentūra (FRONTEX) arba Europos gynybos agentūra.

| 4.17 | Su kosmoso komponentu susijusi veikla - sausumos paviršiaus ir tikslinių teritorijų stebėjimas naudojant didelės raiškos vaizdus - terminuotam laikotarpiui gali būti patikėta Europos kosmoso agentūrai (EKA), o Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacijai (EUMETSAT) gali būti pavesta sistemingai stebėti atmosferą ir vandenynus pasaulio mastu. EKA ir Komisija bus atsakingos už su kosmoso komponentu susijusią vystomąją veiklą. |
| --- | --- |

4.17

Su kosmoso komponentu susijusi veikla - sausumos paviršiaus ir tikslinių teritorijų stebėjimas naudojant didelės raiškos vaizdus - terminuotam laikotarpiui gali būti patikėta Europos kosmoso agentūrai (EKA), o Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacijai (EUMETSAT) gali būti pavesta sistemingai stebėti atmosferą ir vandenynus pasaulio mastu. EKA ir Komisija bus atsakingos už su kosmoso komponentu susijusią vystomąją veiklą.

| 4.18 | Tokios sąlygos atitinka Sentinel 1, Sentinel 2 ir Sentinel 3 sausumos komponento sistemų administravimą. Žinoma, dabartinėmis sąlygomis labai sunku prisiimti atsakomybę už organizaciniu ir išteklių požiūriu tokias dideles sąnaudas. |
| --- | --- |

4.18

Tokios sąlygos atitinka Sentinel 1, Sentinel 2 ir Sentinel 3 sausumos komponento sistemų administravimą. Žinoma, dabartinėmis sąlygomis labai sunku prisiimti atsakomybę už organizaciniu ir išteklių požiūriu tokias dideles sąnaudas.

| 4.19 | Vykdyti su duomenų teikimu susijusio komponento in situ techninį koordinavimą bus pasiūlyta Europos aplinkos agentūrai (EAA). |
| --- | --- |

4.19

Vykdyti su duomenų teikimu susijusio komponento in situ techninį koordinavimą bus pasiūlyta Europos aplinkos agentūrai (EAA).

| 4.20 | Neaišku, kaip, atsižvelgiant į šių struktūrų specifinius gebėjimus ir valdymo pajėgumus, bus galima patenkinti tokios programos kaip GMES veiklos poreikius, kadangi svarbiausiam kosmoso komponentui valdyti reikalinga specifinė kompetencija. |
| --- | --- |

4.20

Neaišku, kaip, atsižvelgiant į šių struktūrų specifinius gebėjimus ir valdymo pajėgumus, bus galima patenkinti tokios programos kaip GMES veiklos poreikius, kadangi svarbiausiam kosmoso komponentui valdyti reikalinga specifinė kompetencija.

| 4.21 | Vėlesniame komunikate pasiūlyta GMES taryba (10) dubliuoja nemažai ES kosmoso programų valdymui būdingų įgaliojimų ir dėl to kyla akivaizdus įgaliojimų konfliktas, taip pat dubliuojamos Europos sprendimų priėmimo struktūros ir, galiausiai, tarsi sukuriama šešėlinė kosmoso agentūra, o tai prieštarauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatoms. |
| --- | --- |

4.21

Vėlesniame komunikate pasiūlyta GMES taryba (10) dubliuoja nemažai ES kosmoso programų valdymui būdingų įgaliojimų ir dėl to kyla akivaizdus įgaliojimų konfliktas, taip pat dubliuojamos Europos sprendimų priėmimo struktūros ir, galiausiai, tarsi sukuriama šešėlinė kosmoso agentūra, o tai prieštarauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatoms.

2012 m. liepos 12 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 43, 2012 2 15, p. 20.

1

(2)  OL C 43, 2012 2 15, p. 20.

2

(3)  COM(2012) 218 final, 2012 m. gegužės 11 d.

3

(4)  COM(2011) 500 final I/II dalys – Strategijos „Europa 2020“ biudžetas

4

(5)  COM(2012) 218 final, 2012 m. gegužės 11 d.

5

(6)  OL C 43, 2012 2 15, p. 20.

6

(7)  2012/2509 (RSP).

7

(8)  http://multimedia.esa.int/Videos/2012/01/ESA-Director-General-2012-Press-Briefing (68:00).

8

(9)  COM(2012) 218 final, 2012 m. gegužės 11 d.

9

(10)  COM(2012) 218 final, 2012 5 11.

10

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/76 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/76

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vertybinių popierių atsiskaitymo gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (CVPD), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB

(COM(2012) 73 final – 2012/0029 (COD))

2012/C 299/14

Pranešėjas Peter MORGAN

Europos Parlamentas, 2012 m. kovo 15 d., ir Europos Sąjungos Taryba, 2012 m. balandžio 3 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vertybinių popierių atsiskaitymo gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (CVPD), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB

COM(2012) 73 final – 2012/0029 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 12 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 110 narių balsavus už, 2 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina šią iniciatyvą priimti reglamentą. Priėmus centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (CVPD) reglamentą, Komisija bus parengusi visus tris naujosios ES finansų infrastruktūros reguliavimo sistemos ramsčius: CVPD reglamentą, Europos rinkos infrastruktūros reglamentą (ERIR) ir finansinių priemonių rinkų direktyvą / reglamentą (FPRD / FPRR). |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina šią iniciatyvą priimti reglamentą. Priėmus centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (CVPD) reglamentą, Komisija bus parengusi visus tris naujosios ES finansų infrastruktūros reguliavimo sistemos ramsčius: CVPD reglamentą, Europos rinkos infrastruktūros reglamentą (ERIR) ir finansinių priemonių rinkų direktyvą / reglamentą (FPRD / FPRR).

| 1.2 | Įvedus eurą suaktyvėjo investicijos į kitų šalių vertybinius popierius, o dėl įvestų visoje Sąjungoje bendrų standartų tarpvalstybinės investicijos veikia sklandžiai. Dėl geros atsiskaitymų drausmės mažėja sandorio šalies rizika, o tiksliau – likvidumo rizika ir sutarties pakeitimo rizika. Dar svarbiau tai, kad gerėja investuotojų apsauga, nes užtikrinama, kad vertybinių popierių pirkėjų ir pardavėjų tarpusavio atsiskaitymai vyktų saugiai ir laiku. Šiuo požiūriu siūlomas reglamentas yra svarbus žingsnis kuriant bendrąją rinką. |
| --- | --- |

1.2

Įvedus eurą suaktyvėjo investicijos į kitų šalių vertybinius popierius, o dėl įvestų visoje Sąjungoje bendrų standartų tarpvalstybinės investicijos veikia sklandžiai. Dėl geros atsiskaitymų drausmės mažėja sandorio šalies rizika, o tiksliau – likvidumo rizika ir sutarties pakeitimo rizika. Dar svarbiau tai, kad gerėja investuotojų apsauga, nes užtikrinama, kad vertybinių popierių pirkėjų ir pardavėjų tarpusavio atsiskaitymai vyktų saugiai ir laiku. Šiuo požiūriu siūlomas reglamentas yra svarbus žingsnis kuriant bendrąją rinką.

| 1.3 | Viena didesnių naujovių, kurią siūloma įdiegti CVPD veikloje, – draudimas turėti licenciją teikti tam tikras bankines paslaugas. Ši naujovė paveiks du didelius tarptautinius CVPD, kurie labai plačiai naudojasi savo teise teikti bankines paslaugas, padėdami vykdyti atsiskaitymų ir lėšų saugojimo procedūras. EESRK pripažįsta, kad pasaulinė nuomonė (G 20 šalių, Europos Komisijos, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (angl. IOSCO), ir t. t.) labai palanki kredito institucijų atskyrimui. Komitetas pritaria Komisijai ir mano, kad geriausias variantas – atskiras savarankiškas bankas. |
| --- | --- |

1.3

Viena didesnių naujovių, kurią siūloma įdiegti CVPD veikloje, – draudimas turėti licenciją teikti tam tikras bankines paslaugas. Ši naujovė paveiks du didelius tarptautinius CVPD, kurie labai plačiai naudojasi savo teise teikti bankines paslaugas, padėdami vykdyti atsiskaitymų ir lėšų saugojimo procedūras. EESRK pripažįsta, kad pasaulinė nuomonė (G 20 šalių, Europos Komisijos, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (angl. IOSCO), ir t. t.) labai palanki kredito institucijų atskyrimui. Komitetas pritaria Komisijai ir mano, kad geriausias variantas – atskiras savarankiškas bankas.

| 1.4 | Labai svarbus siūlymas įvesti visuotinį reikalavimą atsiskaityti per dvi dienas nuo sandorio sudarymo dienos („T+2“). Europos Sąjungoje šį reikalavimą greičiausiai bus įmanoma vykdyti, tačiau dėl sandorių su kitomis pasaulio šalimis dar reikės išspręsti nemažai klausimų. |
| --- | --- |

1.4

Labai svarbus siūlymas įvesti visuotinį reikalavimą atsiskaityti per dvi dienas nuo sandorio sudarymo dienos („T+2“). Europos Sąjungoje šį reikalavimą greičiausiai bus įmanoma vykdyti, tačiau dėl sandorių su kitomis pasaulio šalimis dar reikės išspręsti nemažai klausimų.

| 1.5 | Pasiūlyme nustatytas reikalavimas dematerializuoti vertybinius popierius, kuriais prekiaujama. Šiam reikalavimui nustatytas pereinamasis laikotarpis iki 2020 m. sausio 1 d. Tačiau valstybių narių pažanga šioje srityje skirtinga, tad gali prireikti politinio kompromiso. |
| --- | --- |

1.5

Pasiūlyme nustatytas reikalavimas dematerializuoti vertybinius popierius, kuriais prekiaujama. Šiam reikalavimui nustatytas pereinamasis laikotarpis iki 2020 m. sausio 1 d. Tačiau valstybių narių pažanga šioje srityje skirtinga, tad gali prireikti politinio kompromiso.

2.   Įžanga

| 2.1 | Centriniai vertybinių popierių depozitoriumai (CVPD) – finansų rinkai sistemiškai svarbios įstaigos. Po bet kokio vertybinių popierių sandorio vertybinių popierių biržoje ar už jos ribų vyksta poprekybiniai procesai, kuriais atsiskaitoma už tą sandorį, t. y. vertybiniai popieriai pateikiami už juos sumokėjus pinigus. CVPD yra esminės įstaigos, kurios valdydamos vadinamąsias vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas sudaro sąlygas atsiskaityti. Be to, CVPD užtikrina vertybinių popierių sąskaitų, kuriose registruojama, kas ir kiek vertybinių popierių išleido ir kaip kiekvieną kartą keičiasi tų vertybinių popierių savininkai, pirminį registravimą ir centralizuotą tvarkymą. |
| --- | --- |

2.1

Centriniai vertybinių popierių depozitoriumai (CVPD) – finansų rinkai sistemiškai svarbios įstaigos. Po bet kokio vertybinių popierių sandorio vertybinių popierių biržoje ar už jos ribų vyksta poprekybiniai procesai, kuriais atsiskaitoma už tą sandorį, t. y. vertybiniai popieriai pateikiami už juos sumokėjus pinigus. CVPD yra esminės įstaigos, kurios valdydamos vadinamąsias vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas sudaro sąlygas atsiskaityti. Be to, CVPD užtikrina vertybinių popierių sąskaitų, kuriose registruojama, kas ir kiek vertybinių popierių išleido ir kaip kiekvieną kartą keičiasi tų vertybinių popierių savininkai, pirminį registravimą ir centralizuotą tvarkymą.

| 2.2 | CVPD taip pat atlieka ypač svarbų vaidmenį užtikrinimo priemonių rinkoje, visų pirma vykdant pinigų politiką. Pavyzdžiui, beveik visos tinkamos užtikrinimo priemonės centrinio banko pinigų politikos operacijoms Europos Sąjungoje, visų pirma euro zonoje, pereina per CVPD valdomas vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas. |
| --- | --- |

2.2

CVPD taip pat atlieka ypač svarbų vaidmenį užtikrinimo priemonių rinkoje, visų pirma vykdant pinigų politiką. Pavyzdžiui, beveik visos tinkamos užtikrinimo priemonės centrinio banko pinigų politikos operacijoms Europos Sąjungoje, visų pirma euro zonoje, pereina per CVPD valdomas vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas.

| 2.3 | 2010 m. per ES vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas atsiskaityta už maždaug 920 trln. EUR vertės sandorius, o 2010 m. pabaigoje šiose sistemose laikyta beveik 39 trln. EUR vertybinių popierių. Europos Sąjungoje yra daugiau kaip 30 CVPD, paprastai po vieną kiekvienoje šalyje, ir du vadinamieji tarptautiniai CVPD (TCVPD – Clearstream Banking Luxembourg ir Euroclear Bank), – tai tokie CVPD, kurie specializuojasi leisti tarptautines obligacijas, paprastai vadinamas euroobligacijomis. |
| --- | --- |

2.3

2010 m. per ES vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas atsiskaityta už maždaug 920 trln. EUR vertės sandorius, o 2010 m. pabaigoje šiose sistemose laikyta beveik 39 trln. EUR vertybinių popierių. Europos Sąjungoje yra daugiau kaip 30 CVPD, paprastai po vieną kiekvienoje šalyje, ir du vadinamieji tarptautiniai CVPD (TCVPD – Clearstream Banking Luxembourg ir Euroclear Bank), – tai tokie CVPD, kurie specializuojasi leisti tarptautines obligacijas, paprastai vadinamas euroobligacijomis.

| 2.4 | Skirtingai nei vienoje šalyje vykdomi atsiskaitymai, kurie paprastai būna saugūs ir veiksmingi, tarptautiniai atsiskaitymai vykdant investicijas kitoje šalyje yra sudėtingesni ir brangesni nei vietiniai. Pavyzdžiui, neatsiskaitymo atvejų yra daugiau atliekant tarptautinius sandorius, palyginti su vietiniais sandoriais, o tarptautinio atsiskaitymo išlaidos iki keturių kartų didesnės už vietinio atsiskaitymo išlaidas. Paprastai CVPD paslaugų kaina sudaro minimalią visų išlaidų, patiriamų naudojantis visais infrastruktūros elementais, dalį, tačiau emitentui ji vis tiek yra reikšminga. |
| --- | --- |

2.4

Skirtingai nei vienoje šalyje vykdomi atsiskaitymai, kurie paprastai būna saugūs ir veiksmingi, tarptautiniai atsiskaitymai vykdant investicijas kitoje šalyje yra sudėtingesni ir brangesni nei vietiniai. Pavyzdžiui, neatsiskaitymo atvejų yra daugiau atliekant tarptautinius sandorius, palyginti su vietiniais sandoriais, o tarptautinio atsiskaitymo išlaidos iki keturių kartų didesnės už vietinio atsiskaitymo išlaidas. Paprastai CVPD paslaugų kaina sudaro minimalią visų išlaidų, patiriamų naudojantis visais infrastruktūros elementais, dalį, tačiau emitentui ji vis tiek yra reikšminga.

| 2.5 | Šias saugos problemas lemia keletas veiksnių, pvz.:






  — | atsiskaitymo ciklo ilgumas. Laikas nuo sandorio sudarymo iki atsiskaitymo ES nėra suvienodintas, dėl to atsiranda trikdžių tarpvalstybiniu mastu atsiskaitant už vertybinius popierius; |
| --- | --- | --- |

2.5

Šias saugos problemas lemia keletas veiksnių, pvz.:

—

atsiskaitymo ciklo ilgumas. Laikas nuo sandorio sudarymo iki atsiskaitymo ES nėra suvienodintas, dėl to atsiranda trikdžių tarpvalstybiniu mastu atsiskaitant už vertybinius popierius;

| — | nedidelė, bet reikšminga vertybinių popierių dalis vis dar egzistuoja popierine forma. Jų atsiskaitymo ciklas kur kas ilgesnis, dėl to didėja investuotojams kylanti rizika; |
| --- | --- |

—

nedidelė, bet reikšminga vertybinių popierių dalis vis dar egzistuoja popierine forma. Jų atsiskaitymo ciklas kur kas ilgesnis, dėl to didėja investuotojams kylanti rizika;

| — | atgrasomosios baudos už neatsiskaitymą (t. y. situacija, kai už sandorį neatsiskaitoma numatytą atsiskaitymo dieną) nustatytos ne visose rinkose, o kur jos egzistuoja, atsiskaitymo drausmės priemonės atskirose rinkose labai skiriasi; |
| --- | --- |

—

atgrasomosios baudos už neatsiskaitymą (t. y. situacija, kai už sandorį neatsiskaitoma numatytą atsiskaitymo dieną) nustatytos ne visose rinkose, o kur jos egzistuoja, atsiskaitymo drausmės priemonės atskirose rinkose labai skiriasi;

| — | nors Direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (ABD) mažinamas vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos trikdymas dėl tos sistemos dalyviams iškeltų nemokumo bylų, ja nesprendžiami kitos sistemai būdingos rizikos arba sistemą valdančio CVPD atsparumo klausimai. Kai kuriems CVPD kyla papildoma kredito ir likvidumo rizika dėl teikiamų atsiskaitymą papildančių banko paslaugų; |
| --- | --- |

—

nors Direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (ABD) mažinamas vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos trikdymas dėl tos sistemos dalyviams iškeltų nemokumo bylų, ja nesprendžiami kitos sistemai būdingos rizikos arba sistemą valdančio CVPD atsparumo klausimai. Kai kuriems CVPD kyla papildoma kredito ir likvidumo rizika dėl teikiamų atsiskaitymą papildančių banko paslaugų;

| — | CVPD tarpusavio susitarimai dėl sąsajos, nors ir laikomi pirmu žingsniu siekiant konsoliduoti Europos atsiskaitymų rinkas, kelia abejonių dėl saugos, nes tokioms sąsajoms nėra specialių rizikos ribojimo taisyklių. Be to, dėl jų didėja CVPD tarpusavio priklausomybė, o dėl to dar labiau verta įvesti bendrą rizikos ribojimo sistemą. |
| --- | --- |

—

CVPD tarpusavio susitarimai dėl sąsajos, nors ir laikomi pirmu žingsniu siekiant konsoliduoti Europos atsiskaitymų rinkas, kelia abejonių dėl saugos, nes tokioms sąsajoms nėra specialių rizikos ribojimo taisyklių. Be to, dėl jų didėja CVPD tarpusavio priklausomybė, o dėl to dar labiau verta įvesti bendrą rizikos ribojimo sistemą.

| 2.6 | Didelį susirūpinimą kelia ir tai, kad nėra veiksmingos bendros atsiskaitymų vidaus rinkos. Vis dar tebėra svarbių Europos poprekybinės rinkos kliūčių, pvz., prieigos prie CVPD apribojimai vertybinių popierių emitentams, Europos Sąjungoje CVPD taikomų nacionalinių licencijų režimų bei taisyklių skirtumai ir ribota skirtingų nacionalinių CVPD tarpusavio konkurencija. Dėl šių kliūčių rinka yra labai susiskaidžiusi. Todėl tarptautinis atsiskaitymas už sandorius vyksta per nepagrįstai sudėtingas įmonių grandines, kuriose dažnai dalyvauja keletas CVPD ir keli kiti tarpininkai. Tai daro neigiamą poveikį ne tik veiksmingumui, bet ir rizikai, susijusiai su tarptautiniais sandoriais. |
| --- | --- |

2.6

Didelį susirūpinimą kelia ir tai, kad nėra veiksmingos bendros atsiskaitymų vidaus rinkos. Vis dar tebėra svarbių Europos poprekybinės rinkos kliūčių, pvz., prieigos prie CVPD apribojimai vertybinių popierių emitentams, Europos Sąjungoje CVPD taikomų nacionalinių licencijų režimų bei taisyklių skirtumai ir ribota skirtingų nacionalinių CVPD tarpusavio konkurencija. Dėl šių kliūčių rinka yra labai susiskaidžiusi. Todėl tarptautinis atsiskaitymas už sandorius vyksta per nepagrįstai sudėtingas įmonių grandines, kuriose dažnai dalyvauja keletas CVPD ir keli kiti tarpininkai. Tai daro neigiamą poveikį ne tik veiksmingumui, bet ir rizikai, susijusiai su tarptautiniais sandoriais.

| 2.7 | Šios problemos yra svarbios, nes Europoje tarptautinių sandorių (nuo įprastų vertybinių popierių pirkimo ir pardavimo iki užtikrinimo priemonių pervedimo) daugėja, o CVPD vis labiau priklauso vieni nuo kitų. Numatoma, kad šios tendencijos stiprės įgyvendinus projektą „Target2 Securities“ (T2S), kurį pradėjo Eurosistema siekdama sukurti bendrą vertybinių popierių atsiskaitymo Europoje platformą be sienų, kuri turėtų pradėti veikti 2015 m. |
| --- | --- |

2.7

Šios problemos yra svarbios, nes Europoje tarptautinių sandorių (nuo įprastų vertybinių popierių pirkimo ir pardavimo iki užtikrinimo priemonių pervedimo) daugėja, o CVPD vis labiau priklauso vieni nuo kitų. Numatoma, kad šios tendencijos stiprės įgyvendinus projektą „Target2 Securities“ (T2S), kurį pradėjo Eurosistema siekdama sukurti bendrą vertybinių popierių atsiskaitymo Europoje platformą be sienų, kuri turėtų pradėti veikti 2015 m.

3.   Siūlomo reglamento santrauka

| 3.1 | Siūlomą reglamentą sudaro dvi pagrindinės dalys: su vertybinių popierių atsiskaitymu susijusios visiems rinkos operatoriams skirtos priemonės (II antraštinė dalis) ir konkrečiai CVPD skirtos priemonės (III, IV ir V antraštinės dalys). |
| --- | --- |

3.1

Siūlomą reglamentą sudaro dvi pagrindinės dalys: su vertybinių popierių atsiskaitymu susijusios visiems rinkos operatoriams skirtos priemonės (II antraštinė dalis) ir konkrečiai CVPD skirtos priemonės (III, IV ir V antraštinės dalys).

Vertybinių popierių atsiskaitymas

| 3.2 | II antraštinėje dalyje nustatomas privalomas vadinamasis vertybinių popierių dematerializavimas arba imobilizavimas, tai yra vertybinių popierių išleidimas nematerialia forma. Šia priemone siekiama didinti atsiskaitymų veiksmingumą, sudaryti sąlygas trumpinti atsiskaitymo laikotarpius ir užtikrinti vertybinių popierių emisijos vientisumą, nes būtų lengviau sutikrinti vertybinių popierių paketus. Siūlomu reglamentu numatomas pakankamai ilgas pereinamasis laikotarpis iki 2020 m. sausio 1 d., kad valstybių narių, kuriose vis dar egzistuoja labai daug popierinių vertybinių popierių, rinkos operatoriai galėtų laikytis šio reikalavimo. |
| --- | --- |

3.2

II antraštinėje dalyje nustatomas privalomas vadinamasis vertybinių popierių dematerializavimas arba imobilizavimas, tai yra vertybinių popierių išleidimas nematerialia forma. Šia priemone siekiama didinti atsiskaitymų veiksmingumą, sudaryti sąlygas trumpinti atsiskaitymo laikotarpius ir užtikrinti vertybinių popierių emisijos vientisumą, nes būtų lengviau sutikrinti vertybinių popierių paketus. Siūlomu reglamentu numatomas pakankamai ilgas pereinamasis laikotarpis iki 2020 m. sausio 1 d., kad valstybių narių, kuriose vis dar egzistuoja labai daug popierinių vertybinių popierių, rinkos operatoriai galėtų laikytis šio reikalavimo.

| 3.3 | Visoje ES suvienodinamas atsiskaitymo už vertybinių popierių sandorius laikotarpis. Europoje už daugumą vertybinių popierių sandorių atsiskaitoma per dvi arba tris dienas po sandorio sudarymo dienos, atsižvelgiant į konkrečią rinką. Atsiskaitymo laikotarpis bus suvienodintas, t. y. dvi dienos po sandorio sudarymo dienos, nors bus leidžiami ir trumpesni atsiskaitymo laikotarpiai. |
| --- | --- |

3.3

Visoje ES suvienodinamas atsiskaitymo už vertybinių popierių sandorius laikotarpis. Europoje už daugumą vertybinių popierių sandorių atsiskaitoma per dvi arba tris dienas po sandorio sudarymo dienos, atsižvelgiant į konkrečią rinką. Atsiskaitymo laikotarpis bus suvienodintas, t. y. dvi dienos po sandorio sudarymo dienos, nors bus leidžiami ir trumpesni atsiskaitymo laikotarpiai.

| 3.4 | ES suvienodinamos atsiskaitymo drausmės priemonės. Jas sudaro ex ante priemonės, skirtos išvengti neatsiskaitymo, ir ex post priemonės, skirtos neatsiskaitymo problemai spręsti. |
| --- | --- |

3.4

ES suvienodinamos atsiskaitymo drausmės priemonės. Jas sudaro ex ante priemonės, skirtos išvengti neatsiskaitymo, ir ex post priemonės, skirtos neatsiskaitymo problemai spręsti.

CVPD veiklos leidimų išdavimas ir priežiūra

| 3.5 | Jau Direktyvoje 98/26/EB vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos apibrėžiamos kaip oficialūs susitarimai, kuriais sudaromos sąlygos vertybinius popierius pervesti tarp skirtingų dalyvių. Tačiau toje direktyvoje neaptariamos įstaigos, atsakingos už tokių sistemų valdymą. Atsižvelgiant į vis didesnį tokių sistemų sudėtingumą ir su atsiskaitymu susijusią riziką, labai svarbu, kad vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas valdančios įstaigos būtų teisiškai apibrėžtos, turėtų veiklos leidimus ir būtų prižiūrimos pagal bendrus rizikos ribojimo standartus. |
| --- | --- |

3.5

Jau Direktyvoje 98/26/EB vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos apibrėžiamos kaip oficialūs susitarimai, kuriais sudaromos sąlygos vertybinius popierius pervesti tarp skirtingų dalyvių. Tačiau toje direktyvoje neaptariamos įstaigos, atsakingos už tokių sistemų valdymą. Atsižvelgiant į vis didesnį tokių sistemų sudėtingumą ir su atsiskaitymu susijusią riziką, labai svarbu, kad vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas valdančios įstaigos būtų teisiškai apibrėžtos, turėtų veiklos leidimus ir būtų prižiūrimos pagal bendrus rizikos ribojimo standartus.

| 3.6 | CVPD veiklos leidimus išduos ir priežiūrą vykdys jų įsteigimo vietos nacionalinės kompetentingos institucijos. Tačiau, turint omenyje, kad jų veikla vis dažniau vykdoma tarpvalstybiniu pagrindu, reikėtų konsultuotis su kitomis institucijomis, susijusiomis su CVPD valdoma (-omis) vertybinių popierių atsiskaitymo sistema (-omis) ir kitais grupės subjektais. EVPRI atliks svarbų vaidmenį rengdama techninių standartų, skirtų veiklos leidimų išdavimo procesui vienodinti ir institucijų bendradarbiavimui užtikrinti, projektus. |
| --- | --- |

3.6

CVPD veiklos leidimus išduos ir priežiūrą vykdys jų įsteigimo vietos nacionalinės kompetentingos institucijos. Tačiau, turint omenyje, kad jų veikla vis dažniau vykdoma tarpvalstybiniu pagrindu, reikėtų konsultuotis su kitomis institucijomis, susijusiomis su CVPD valdoma (-omis) vertybinių popierių atsiskaitymo sistema (-omis) ir kitais grupės subjektais. EVPRI atliks svarbų vaidmenį rengdama techninių standartų, skirtų veiklos leidimų išdavimo procesui vienodinti ir institucijų bendradarbiavimui užtikrinti, projektus.

| 3.7 | Pasiūlymu veiklos leidimą turintiems CVPD suteikiamas pasas Sąjungoje teikti paslaugas, paslaugą teikiant tiesiogiai kitoje valstybėje narėje arba įsteigus filialą toje valstybėje narėje. Trečiosios šalies CVPD gali būti leidžiama paslaugas teikti Sąjungoje, jei jis pripažintas EVPRI. |
| --- | --- |

3.7

Pasiūlymu veiklos leidimą turintiems CVPD suteikiamas pasas Sąjungoje teikti paslaugas, paslaugą teikiant tiesiogiai kitoje valstybėje narėje arba įsteigus filialą toje valstybėje narėje. Trečiosios šalies CVPD gali būti leidžiama paslaugas teikti Sąjungoje, jei jis pripažintas EVPRI.

CVPD taikomi reikalavimai

| 3.8 | Kadangi CVPD yra svarbūs sistemai ir teikia vertybinių popierių rinkai kritiškai svarbias paslaugas, jiems turi būti taikomi aukšti rizikos ribojimo standartai siekiant užtikrinti jų gyvybingumą ir jų dalyvių apsaugą. CVPD taikomi reikalavimai sugrupuoti į keletą kategorijų: organizaciniai reikalavimai, veiklos taisyklės, reikalavimai dėl CVPD paslaugų, rizikos ribojimo reikalavimai ir reikalavimai dėl CVPD sąsajų. |
| --- | --- |

3.8

Kadangi CVPD yra svarbūs sistemai ir teikia vertybinių popierių rinkai kritiškai svarbias paslaugas, jiems turi būti taikomi aukšti rizikos ribojimo standartai siekiant užtikrinti jų gyvybingumą ir jų dalyvių apsaugą. CVPD taikomi reikalavimai sugrupuoti į keletą kategorijų: organizaciniai reikalavimai, veiklos taisyklės, reikalavimai dėl CVPD paslaugų, rizikos ribojimo reikalavimai ir reikalavimai dėl CVPD sąsajų.

| 3.9 | Veiklos taisyklėse nustatomi reikalavimai, kad veikla būtų nediskriminacinė, skaidri ir griežtai pagrįsta rizika ir kad kompetentingoms institucijoms būtų teikiama visa informacija apie sąnaudas ir pajamas. |
| --- | --- |

3.9

Veiklos taisyklėse nustatomi reikalavimai, kad veikla būtų nediskriminacinė, skaidri ir griežtai pagrįsta rizika ir kad kompetentingoms institucijoms būtų teikiama visa informacija apie sąnaudas ir pajamas.

| 3.10 | Vieni iš reikalavimų dėl CVPD paslaugų yra įpareigojimai sutikrinti sąskaitas tą pačią dieną ir atskirti sąskaitas. Kiek tai susiję su piniginiu atsiskaitymu, pasiūlymu reikalaujama, kad, kai praktiškai verta ir įmanoma, CVPD atsiskaitymus vykdytų centrinio banko sąskaitose. Leidžiama atsiskaitymus vykdyti komercinių bankų sąskaitose, tačiau, kitaip nei šiuo metu įprasta, tai turi būti daroma per atskirą kredito įstaigą, veikiančią kaip atsiskaitymų tarpininkas. |
| --- | --- |

3.10

Vieni iš reikalavimų dėl CVPD paslaugų yra įpareigojimai sutikrinti sąskaitas tą pačią dieną ir atskirti sąskaitas. Kiek tai susiję su piniginiu atsiskaitymu, pasiūlymu reikalaujama, kad, kai praktiškai verta ir įmanoma, CVPD atsiskaitymus vykdytų centrinio banko sąskaitose. Leidžiama atsiskaitymus vykdyti komercinių bankų sąskaitose, tačiau, kitaip nei šiuo metu įprasta, tai turi būti daroma per atskirą kredito įstaigą, veikiančią kaip atsiskaitymų tarpininkas.

| 3.11 | Patiems CVPD taikomi rizikos ribojimo reikalavimai apima svarbias operacinės rizikos mažinimo nuostatas. Kadangi CVPD nebūtų leidžiama tiesiogiai teikti bankinių paslaugų, pagrindinė CVPD kylanti rizika bus operacinė rizika. Šios nuostatos apima tinkamas priemones, skirtas visą laiką užtikrinti operacijų, įskaitant atsiskaitymą, tęstinumą. Be to, darant nuorodą į veiklos išlaidas nustatomi kapitalo reikalavimai – CVPD turėtų turėti kapitalo, nepaskirstytojo pelno ir rezervų, kad galėtų padengti bent šešių mėnesių veiklos išlaidas. |
| --- | --- |

3.11

Patiems CVPD taikomi rizikos ribojimo reikalavimai apima svarbias operacinės rizikos mažinimo nuostatas. Kadangi CVPD nebūtų leidžiama tiesiogiai teikti bankinių paslaugų, pagrindinė CVPD kylanti rizika bus operacinė rizika. Šios nuostatos apima tinkamas priemones, skirtas visą laiką užtikrinti operacijų, įskaitant atsiskaitymą, tęstinumą. Be to, darant nuorodą į veiklos išlaidas nustatomi kapitalo reikalavimai – CVPD turėtų turėti kapitalo, nepaskirstytojo pelno ir rezervų, kad galėtų padengti bent šešių mėnesių veiklos išlaidas.

| 3.12 | Reikalavimas dėl CVPD sąsajų apima identiškų atsiskaitymų baigtinumo taisyklių nustatymą. |
| --- | --- |

3.12

Reikalavimas dėl CVPD sąsajų apima identiškų atsiskaitymų baigtinumo taisyklių nustatymą.

Prieiga prie CVPD

| 3.13 | Vienas iš šios iniciatyvos tikslų – atverti CVPD paslaugų rinką ir pašalinti prieigos kliūtis. Aptariama trijų tipų prieiga: a) tarp emitentų ir CVPD, b) CVPD tarpusavio ir c) CVPD ir kitų rinkos infrastruktūrų tarpusavio prieiga. |
| --- | --- |

3.13

Vienas iš šios iniciatyvos tikslų – atverti CVPD paslaugų rinką ir pašalinti prieigos kliūtis. Aptariama trijų tipų prieiga: a) tarp emitentų ir CVPD, b) CVPD tarpusavio ir c) CVPD ir kitų rinkos infrastruktūrų tarpusavio prieiga.

| 3.14 | Projekte nustatoma emitentų teisė savo vertybinius popierius registruoti bet kuriame Sąjungos veiklos leidimą turinčiame CVPD ir CVPD teisė teikti paslaugas, susijusias su vertybiniais popieriais, kurie išleisti pagal kitos valstybės narės teisę. |
| --- | --- |

3.14

Projekte nustatoma emitentų teisė savo vertybinius popierius registruoti bet kuriame Sąjungos veiklos leidimą turinčiame CVPD ir CVPD teisė teikti paslaugas, susijusias su vertybiniais popieriais, kurie išleisti pagal kitos valstybės narės teisę.

| 3.15 | CVPD turėtų turėti teisę gauti sandorių duomenis iš pagrindinės sandorio šalies ir iš prekybos vietų ir tos infrastruktūros turėtų turėti prieigą prie CVPD valdomų vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų. |
| --- | --- |

3.15

CVPD turėtų turėti teisę gauti sandorių duomenis iš pagrindinės sandorio šalies ir iš prekybos vietų ir tos infrastruktūros turėtų turėti prieigą prie CVPD valdomų vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų.

Kredito įstaigos

| 3.16 | Kai atsiskaitymas per centrinį banką praktiškai sudėtingas arba neįmanomas, CVPD savo dalyviams gali siūlyti atlikti atsiskaitymus komercinio banko sąskaitose. Tačiau patys CVPD neturėtų teikti atsiskaitymą papildančių banko paslaugų, o turėtų gauti savo kompetentingų institucijų leidimą paskirti kredito įstaigą, kuri veiktų kaip atsiskaitymų tarpininkas, kad atidarytų piniginių lėšų sąskaitas ir teiktų paskolas atsiskaitymui palengvinti. |
| --- | --- |

3.16

Kai atsiskaitymas per centrinį banką praktiškai sudėtingas arba neįmanomas, CVPD savo dalyviams gali siūlyti atlikti atsiskaitymus komercinio banko sąskaitose. Tačiau patys CVPD neturėtų teikti atsiskaitymą papildančių banko paslaugų, o turėtų gauti savo kompetentingų institucijų leidimą paskirti kredito įstaigą, kuri veiktų kaip atsiskaitymų tarpininkas, kad atidarytų piniginių lėšų sąskaitas ir teiktų paskolas atsiskaitymui palengvinti.

| 3.17 | Šis CVPD ir atsiskaitymų tarpininkų atskyrimas yra svarbi priemonė CVPD saugos klausimams spręsti ir jai didinti. Atsiskaitymą papildančios banko paslaugos didina CVPD kylančią riziką, o kartu ir tikimybę, kad CVPD neįvykdys įsipareigojimų arba patirs nepalankiausias sąlygas. |
| --- | --- |

3.17

Šis CVPD ir atsiskaitymų tarpininkų atskyrimas yra svarbi priemonė CVPD saugos klausimams spręsti ir jai didinti. Atsiskaitymą papildančios banko paslaugos didina CVPD kylančią riziką, o kartu ir tikimybę, kad CVPD neįvykdys įsipareigojimų arba patirs nepalankiausias sąlygas.

| 3.18 | Nors kai kurie CVPD paprastai teikia tos pačios dienos banko paslaugas (kurios visiškai padengtos užtikrinimo priemonėmis ir kitais finansiniais ištekliais) ir tos paslaugos apsiriboja atsiskaitymą papildančiomis paslaugomis, tvarkomos sumos vis dėlto yra reikšmingos ir tokio CVPD įsipareigojimų neįvykdymas turėtų neigiamų pasekmių vertybinių popierių ir mokėjimų rinkoms. Reikalavimas banko paslaugas teikti atskirame juridiniame subjekte negu tas, kuris teikia pagrindines CVPD paslaugas, padės užkirsti kelią rizikos perdavimui iš banko paslaugų į teikiamas pagrindines CVPD paslaugas, visų pirma nemokumo atveju arba nepalankiausiomis sąlygomis, kurių priežastis – banko paslaugos. |
| --- | --- |

3.18

Nors kai kurie CVPD paprastai teikia tos pačios dienos banko paslaugas (kurios visiškai padengtos užtikrinimo priemonėmis ir kitais finansiniais ištekliais) ir tos paslaugos apsiriboja atsiskaitymą papildančiomis paslaugomis, tvarkomos sumos vis dėlto yra reikšmingos ir tokio CVPD įsipareigojimų neįvykdymas turėtų neigiamų pasekmių vertybinių popierių ir mokėjimų rinkoms. Reikalavimas banko paslaugas teikti atskirame juridiniame subjekte negu tas, kuris teikia pagrindines CVPD paslaugas, padės užkirsti kelią rizikos perdavimui iš banko paslaugų į teikiamas pagrindines CVPD paslaugas, visų pirma nemokumo atveju arba nepalankiausiomis sąlygomis, kurių priežastis – banko paslaugos.

| 3.19 | Šiuo metu teikiantiems banko paslaugas CVPD tenkančios su šia priemone susijusios pagrindinės sąnaudos yra teisinės išlaidos, susijusios su atskiro juridinio subjekto įsteigimu banko paslaugoms teikti. Komisija mano, kad lengvesnių banko paslaugų atskyrimo alternatyvų, kurias įgyvendinus visiškai dingtų rizikos perdavimo iš banko paslaugų į pagrindines CVPD paslaugas pavojus, nėra. |
| --- | --- |

3.19

Šiuo metu teikiantiems banko paslaugas CVPD tenkančios su šia priemone susijusios pagrindinės sąnaudos yra teisinės išlaidos, susijusios su atskiro juridinio subjekto įsteigimu banko paslaugoms teikti. Komisija mano, kad lengvesnių banko paslaugų atskyrimo alternatyvų, kurias įgyvendinus visiškai dingtų rizikos perdavimo iš banko paslaugų į pagrindines CVPD paslaugas pavojus, nėra.

| 3.20 | Siekiant didinti veiksmingumą, jei ta pati įmonių grupė teikia ir CVPD, ir banko paslaugas, reikalavimas, kad banko paslaugas teiktų atskira kredito įstaiga, neturėtų drausti tai kredito įstaigai priklausyti tai pačiai įmonių grupei, kuriai priklauso CVPD. |
| --- | --- |

3.20

Siekiant didinti veiksmingumą, jei ta pati įmonių grupė teikia ir CVPD, ir banko paslaugas, reikalavimas, kad banko paslaugas teiktų atskira kredito įstaiga, neturėtų drausti tai kredito įstaigai priklausyti tai pačiai įmonių grupei, kuriai priklauso CVPD.

| 3.21 | Kompetentinga institucija turėtų gebėti kiekvienu atskiru atveju įrodyti, kad nekyla sisteminės rizikos, kai tas pats juridinis subjektas teikia ir CVPD, ir banko paslaugas. Tokiu atveju Europos Komisijai gali būti pateikiamas pagrįstas prašymas ir ji gali leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą. Visais atvejais CVPD, turinčio kredito įstaigos licenciją, veikla turėtų apsiriboti atsiskaitymą papildančių banko paslaugų teikimu. |
| --- | --- |

3.21

Kompetentinga institucija turėtų gebėti kiekvienu atskiru atveju įrodyti, kad nekyla sisteminės rizikos, kai tas pats juridinis subjektas teikia ir CVPD, ir banko paslaugas. Tokiu atveju Europos Komisijai gali būti pateikiamas pagrįstas prašymas ir ji gali leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą. Visais atvejais CVPD, turinčio kredito įstaigos licenciją, veikla turėtų apsiriboti atsiskaitymą papildančių banko paslaugų teikimu.

Sankcijos

| 3.22 | Pavyzdžiui, apžvelgus esamus nacionalinius priežiūros režimus paaiškėjo, kad piniginių sankcijų dydis įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, kad kai kurios kompetentingos institucijos neturi tam tikrų svarbių sankcijų taikymo įgaliojimų ir kad kai kurios kompetentingos institucijos negali skirti sankcijų fiziniams ir juridiniams asmenims. Todėl Komisija siūlo, kad kompetentingos institucijos turėtų galėti naudoti būtiniausias administracines sankcijas ir priemones, įskaitant veiklos leidimo panaikinimą, viešą įspėjimą, vadovybės atleidimą, pelno, gauto įvykdžius nustatytus šio reglamento pažeidimus, grąžinimą ir administracines baudas. |
| --- | --- |

3.22

Pavyzdžiui, apžvelgus esamus nacionalinius priežiūros režimus paaiškėjo, kad piniginių sankcijų dydis įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, kad kai kurios kompetentingos institucijos neturi tam tikrų svarbių sankcijų taikymo įgaliojimų ir kad kai kurios kompetentingos institucijos negali skirti sankcijų fiziniams ir juridiniams asmenims. Todėl Komisija siūlo, kad kompetentingos institucijos turėtų galėti naudoti būtiniausias administracines sankcijas ir priemones, įskaitant veiklos leidimo panaikinimą, viešą įspėjimą, vadovybės atleidimą, pelno, gauto įvykdžius nustatytus šio reglamento pažeidimus, grąžinimą ir administracines baudas.

4.   EESRK požiūris

| 4.1 | EESRK palankiai vertina šią iniciatyvą priimti reglamentą. Priėmus CVPD reglamentą, Komisija bus parengusi visus tris naujosios ES finansų infrastruktūros reguliavimo sistemos ramsčius: CVPD reglamentą, Europos rinkos infrastruktūros reglamentą (ERIR) ir finansinių priemonių rinkų direktyvą / reglamentą (FPRD / FPRR). Šie trys teisės aktai visi kartu plačiai ir išsamiai reglamentuos šią rinką. Komisija privalo pasirūpinti, kad šie trys teisės aktai derėtų tarpusavyje ir vieni kitų nedubliuotų ir kad dėl to naujosios taisyklės nebūtų aiškinamos skirtingai. Be to, labai svarbu, kad šios įvairios teisėkūros iniciatyvos būtų nuoseklios ir derėtų tarpusavyje svarbiausiose srityse. |
| --- | --- |

4.1

EESRK palankiai vertina šią iniciatyvą priimti reglamentą. Priėmus CVPD reglamentą, Komisija bus parengusi visus tris naujosios ES finansų infrastruktūros reguliavimo sistemos ramsčius: CVPD reglamentą, Europos rinkos infrastruktūros reglamentą (ERIR) ir finansinių priemonių rinkų direktyvą / reglamentą (FPRD / FPRR). Šie trys teisės aktai visi kartu plačiai ir išsamiai reglamentuos šią rinką. Komisija privalo pasirūpinti, kad šie trys teisės aktai derėtų tarpusavyje ir vieni kitų nedubliuotų ir kad dėl to naujosios taisyklės nebūtų aiškinamos skirtingai. Be to, labai svarbu, kad šios įvairios teisėkūros iniciatyvos būtų nuoseklios ir derėtų tarpusavyje svarbiausiose srityse.

| 4.2 | EVPRI bus atsakinga už techninių standartų pagal šį naują teisės aktą rengimą ir už kitus du ramsčius. Komitetas pažymi, kad per gana trumpą laiką EVPRI bus priskirta daug naujų funkcijų ir pareigų. Tarp jų, be kitų, yra kredito reitingų agentūrų reguliavimas, audito sektoriaus priežiūra, skolintų vertybinių popierių pardavimų ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių stebėsena, Alternatyvaus investavimo fondų valdymo (AIFV) direktyvos įgyvendinimo priežiūra. Labai svarbu, kad EVPRI turėtų pakankamai darbuotojų, turinčių reikiamą kvalifikaciją ir patirties šioms funkcijoms veiksmingai vykdyti. |
| --- | --- |

4.2

EVPRI bus atsakinga už techninių standartų pagal šį naują teisės aktą rengimą ir už kitus du ramsčius. Komitetas pažymi, kad per gana trumpą laiką EVPRI bus priskirta daug naujų funkcijų ir pareigų. Tarp jų, be kitų, yra kredito reitingų agentūrų reguliavimas, audito sektoriaus priežiūra, skolintų vertybinių popierių pardavimų ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių stebėsena, Alternatyvaus investavimo fondų valdymo (AIFV) direktyvos įgyvendinimo priežiūra. Labai svarbu, kad EVPRI turėtų pakankamai darbuotojų, turinčių reikiamą kvalifikaciją ir patirties šioms funkcijoms veiksmingai vykdyti.

| 4.3 | Pradėjus finansinių paslaugų įmonėms taikyti naujas taisykles, naują priežiūros tvarką, naujus rizikos ribojimo reikalavimus ir t. t., CVPD taisyklės bus dar vienas permainų finansinių paslaugų sektoriuje šaltinis. EESRK pritaria, kad permainų reikia, tačiau ragina reguliavimo ir priežiūros institucijas, visų pirma EVPRI, budriai sekti, ar pernelyg griežtas reguliavimas nesukels naujų problemų. |
| --- | --- |

4.3

Pradėjus finansinių paslaugų įmonėms taikyti naujas taisykles, naują priežiūros tvarką, naujus rizikos ribojimo reikalavimus ir t. t., CVPD taisyklės bus dar vienas permainų finansinių paslaugų sektoriuje šaltinis. EESRK pritaria, kad permainų reikia, tačiau ragina reguliavimo ir priežiūros institucijas, visų pirma EVPRI, budriai sekti, ar pernelyg griežtas reguliavimas nesukels naujų problemų.

| 4.4 | Įvedus eurą suaktyvėjo investicijos į kitų šalių vertybinius popierius, o dėl įvestų visoje Sąjungoje bendrų standartų tarpvalstybinės investicijos veikia sklandžiai. Dėl geros atsiskaitymų drausmės mažėja sandorio šalies rizika, o tiksliau – likvidumo rizika ir sutarties pakeitimo rizika. Dar svarbiau tai, kad gerėja investuotojų apsauga, nes užtikrinama, kad vertybinių popierių pirkėjų ir pardavėjų tarpusavio atsiskaitymai vyktų saugiai ir laiku. Šiuo požiūriu siūlomas reglamentas yra svarbus žingsnis kuriant bendrąją rinką. |
| --- | --- |

4.4

Įvedus eurą suaktyvėjo investicijos į kitų šalių vertybinius popierius, o dėl įvestų visoje Sąjungoje bendrų standartų tarpvalstybinės investicijos veikia sklandžiai. Dėl geros atsiskaitymų drausmės mažėja sandorio šalies rizika, o tiksliau – likvidumo rizika ir sutarties pakeitimo rizika. Dar svarbiau tai, kad gerėja investuotojų apsauga, nes užtikrinama, kad vertybinių popierių pirkėjų ir pardavėjų tarpusavio atsiskaitymai vyktų saugiai ir laiku. Šiuo požiūriu siūlomas reglamentas yra svarbus žingsnis kuriant bendrąją rinką.

| 4.5 | Be to, kalbant apie bendrąją rinką, sveikintinas pasiūlymas įvesti „pasą“, nes tai padės šalinti esamas prieigos kliūtis, o kartu ir emitentai įgis teisę įregistruoti savo vertybinius popierius bet kuriame CVPD, turinčiame leidimą vykdyti veiklą ES. Toks nacionalinių monopolių panaikinimas sveikintinas vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

4.5

Be to, kalbant apie bendrąją rinką, sveikintinas pasiūlymas įvesti „pasą“, nes tai padės šalinti esamas prieigos kliūtis, o kartu ir emitentai įgis teisę įregistruoti savo vertybinius popierius bet kuriame CVPD, turinčiame leidimą vykdyti veiklą ES. Toks nacionalinių monopolių panaikinimas sveikintinas vidaus rinkoje.

| 4.6 | Mažos rizikos metodas, kuriuo pagrįsta CVPD veiklos modelio apibrėžtis, ir tai, kad dėl reguliavimo šis modelis faktiškai bus ribotas, gali turėti ir teigiamų, ir neigiamų padarinių CVPD konkurencingumui ir novatoriškumui. Tarpvalstybinės rinkos atvėrimas – neginčijamas teigiamas padarinys. Kitu atveju CVPD leidžiama teikti įvairias paslaugas, jei tik dėl jų didėja vertybinių popierių rinkų sauga, efektyvumas ir skaidrumas. Be to, tam, kad būtų skatinamos inovacijos, EESRK siūlo, kad CVPD būtų draudžiama vykdyti CVPD nebūdingą veiklą tik tuo atveju, jei tokia veikla kenktų CVPD rizikos profiliui. |
| --- | --- |

4.6

Mažos rizikos metodas, kuriuo pagrįsta CVPD veiklos modelio apibrėžtis, ir tai, kad dėl reguliavimo šis modelis faktiškai bus ribotas, gali turėti ir teigiamų, ir neigiamų padarinių CVPD konkurencingumui ir novatoriškumui. Tarpvalstybinės rinkos atvėrimas – neginčijamas teigiamas padarinys. Kitu atveju CVPD leidžiama teikti įvairias paslaugas, jei tik dėl jų didėja vertybinių popierių rinkų sauga, efektyvumas ir skaidrumas. Be to, tam, kad būtų skatinamos inovacijos, EESRK siūlo, kad CVPD būtų draudžiama vykdyti CVPD nebūdingą veiklą tik tuo atveju, jei tokia veikla kenktų CVPD rizikos profiliui.

| 4.7 | Viena didesnių naujovių, kurią siūloma įdiegti CVPD veikloje, – draudimas CVPD turėti licenciją teikti tam tikras bankines paslaugas. Ši naujovė paveiks du didelius tarptautinius CVPD (Euroclear ir Clearstream), kurie labai plačiai naudojasi savo teise teikti bankines paslaugas, padėdami vykdyti atsiskaitymų ir lėšų saugojimo procedūras. Bankinės veiklos apimtis labai ribota; pastaroji krizė jai nesukėlė jokių problemų. Visgi EESRK pripažįsta, kad pasaulinė nuomonė (G 20 šalių, Europos Komisijos, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (angl. IOSCO), ir t. t.) labai palanki kredito institucijų atskyrimui. CVPD bus leidžiama įsteigti ribotos apimties banką, kuris būtų tos pačios įmonių grupės narys. Dėl to neturėtų kilti poreikis iš esmės keisti CVPD veiklos modelį. |
| --- | --- |

4.7

Viena didesnių naujovių, kurią siūloma įdiegti CVPD veikloje, – draudimas CVPD turėti licenciją teikti tam tikras bankines paslaugas. Ši naujovė paveiks du didelius tarptautinius CVPD (Euroclear ir Clearstream), kurie labai plačiai naudojasi savo teise teikti bankines paslaugas, padėdami vykdyti atsiskaitymų ir lėšų saugojimo procedūras. Bankinės veiklos apimtis labai ribota; pastaroji krizė jai nesukėlė jokių problemų. Visgi EESRK pripažįsta, kad pasaulinė nuomonė (G 20 šalių, Europos Komisijos, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (angl. IOSCO), ir t. t.) labai palanki kredito institucijų atskyrimui. CVPD bus leidžiama įsteigti ribotos apimties banką, kuris būtų tos pačios įmonių grupės narys. Dėl to neturėtų kilti poreikis iš esmės keisti CVPD veiklos modelį.

| 4.8 | Nepaisant Komisijos išdėstytos nuomonės, kad bankinių paslaugų atskyrimui nuo pagrindinės CVPD veiklos nėra kitos alternatyvos, šios nuomonės 3.21 punkte išdėstytoje nuostatoje numatyta galimybė taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, jei tam pritaria nacionalinė kompetentinga institucija. Nors tokia nukrypimo galimybė egzistuoja, Komitetas pritaria Komisijai ir mano, kad geriausias variantas – atskiras savarankiškas bankas. |
| --- | --- |

4.8

Nepaisant Komisijos išdėstytos nuomonės, kad bankinių paslaugų atskyrimui nuo pagrindinės CVPD veiklos nėra kitos alternatyvos, šios nuomonės 3.21 punkte išdėstytoje nuostatoje numatyta galimybė taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, jei tam pritaria nacionalinė kompetentinga institucija. Nors tokia nukrypimo galimybė egzistuoja, Komitetas pritaria Komisijai ir mano, kad geriausias variantas – atskiras savarankiškas bankas.

| 4.9 | Pasiūlyme nustatytas reikalavimas dematerializuoti vertybinius popierius, kuriais prekiaujama. Tam numatytas pereinamasis laikotarpis iki 2020 m. Tačiau valstybių narių pažanga šioje srityje skirtinga, tad gali prireikti politinio kompromiso. |
| --- | --- |

4.9

Pasiūlyme nustatytas reikalavimas dematerializuoti vertybinius popierius, kuriais prekiaujama. Tam numatytas pereinamasis laikotarpis iki 2020 m. Tačiau valstybių narių pažanga šioje srityje skirtinga, tad gali prireikti politinio kompromiso.

| 4.10 | Kitas svarbus siūlymas – įvesti visuotinį reikalavimą atsiskaityti per dvi dienas nuo sandorio sudarymo dienos. ES vidaus rinkoje šį reikalavimą greičiausiai bus įmanoma vykdyti, tačiau dėl sandorių su kitomis pasaulio šalimis dar reikės išspręsti nemažai klausimų. Tarp jų – nesklandumai dėl užsienio valiutos, galimybė, kad akcijos gali būti įsigyjamos skolon, laiko zonų skirtumai, skirtingi atsiskaitymo terminai kitų regionų rinkose ir didžiulės išlaidos, kurios būtų patiriamos norint automatizuoti sistemas, kad būtų galima atsiskaityti per dvi dienas nuo sandorio sudarymo dienos. |
| --- | --- |

4.10

Kitas svarbus siūlymas – įvesti visuotinį reikalavimą atsiskaityti per dvi dienas nuo sandorio sudarymo dienos. ES vidaus rinkoje šį reikalavimą greičiausiai bus įmanoma vykdyti, tačiau dėl sandorių su kitomis pasaulio šalimis dar reikės išspręsti nemažai klausimų. Tarp jų – nesklandumai dėl užsienio valiutos, galimybė, kad akcijos gali būti įsigyjamos skolon, laiko zonų skirtumai, skirtingi atsiskaitymo terminai kitų regionų rinkose ir didžiulės išlaidos, kurios būtų patiriamos norint automatizuoti sistemas, kad būtų galima atsiskaityti per dvi dienas nuo sandorio sudarymo dienos.

| 4.11 | Iš esmės reglamente nustatomas reikalavimas, kad visi CVPD taikytų tvarką, pagal kurią dalyviai būtų „baudžiami“ už neatsiskaitymą laiku, tačiau tokia tvarka turi būti priderinta prie priemonės. Baudos už vėlavimą pateikti nelikvidžias arba MVĮ akcijas pakenktų jų rinkos likvidumui. Reikėtų apsvarstyti galimybę leisti taikyti išimtį MVĮ, kurių akcijomis prekiaujama biržoje. Reglamento projekte neaptariama, kam būtų panaudotos iš baudų gautos pajamos. |
| --- | --- |

4.11

Iš esmės reglamente nustatomas reikalavimas, kad visi CVPD taikytų tvarką, pagal kurią dalyviai būtų „baudžiami“ už neatsiskaitymą laiku, tačiau tokia tvarka turi būti priderinta prie priemonės. Baudos už vėlavimą pateikti nelikvidžias arba MVĮ akcijas pakenktų jų rinkos likvidumui. Reikėtų apsvarstyti galimybę leisti taikyti išimtį MVĮ, kurių akcijomis prekiaujama biržoje. Reglamento projekte neaptariama, kam būtų panaudotos iš baudų gautos pajamos.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/81 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/81

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu

(COM(2012) 84 final – 2012/0035 (COD))

2012/C 299/15

Pranešėja Ingrid KÖSSLER

Taryba, 2012 m. kovo 14 d., ir Europos Parlamentas, 2012 m. kovo 13 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos susijusios su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu

COM(2012) 84 final – 2012/0035 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 12 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 12 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 123 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 8 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad sveikata Europos piliečiams yra svarbus prioritetas (1), ir dar kartą patvirtina, kad visi pacientai visose valstybėse narėse turėtų turėti galimybę gauti ES leistinų vaistų.

1.2   EESRK pabrėžia, kad galimybė gauti būtinų vaistų yra teisės į aukščiausio įmanomo lygio sveikatos apsaugą ir ES įsipareigojimo laikytis gerovės principo (ES sutarties 3 straipsnis) dalis.

1.3   EESRK pabrėžia, kad direktyva negali būti taikoma tik vienai vaistų rinkos daliai, ji turi galioti visai rinkai, įskaitant privatų sveikatos draudimą ir viešąsias arba privačiąsias įstaigas, kaip svarbius vaistų paklausos šaltinius, kad būtų galima užtikrinti lygiavertę konkurenciją ir sukurti vidaus rinką.

1.4   EESRK nurodo, kad 2004 m. sveikatos priežiūros skirtumai Europos Sąjungai kainavo apie 141 mlrd. eurų arba 1,4 proc. BVP (2).

1.5   EESRK susirūpinimą kelia tai, kad 27 ES valstybėse narėse prastai suprantamos vaistų kainų nustatymo ir kompensavimo sąlygos.

1.6   EESRK pabrėžia, kad ES valstybėse narėse skiriasi gyventojų mirštamumas ir sergamumas ypač širdies ir kraujagyslių ligomis, vėžiu ir kvėpavimo takų ligomis (3).

1.7   EESRK nurodo, kad ilgiau nei direktyvoje nustatyta užsitęsę kainų nustatymo ir kompensavimo procesai prisideda prie to, kad atidedamas novatoriškų vaistų pateikimas į rinką (4).

1.8   EESRK pabrėžia, kad tai veikia rimtomis arba gyvybei pavojų keliančiomis ligomis, kurioms gydyti alternatyvų nėra, sergančius pacientus. Laiku negaunant vaistų gali iš esmės pablogėti pacientų gyvenimo sąlygos ir sutrumpėti jų gyvenimo trukmė.

1.9   EESRK nurodo, kad kai pacientui reikia vaistų, labai svarbu, jog jis iš anksto žinotų, kokios bus jų gavimo ir kompensavimo taisyklės. Tai turėtų padėti pacientui priimti pakankama informacija paremtą sprendimą ir išvengti klaidų bei nesusipratimų. Tai taip pat turėtų užtikrinti aukštą paciento ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo tarpusavio pasitikėjimo lygį.

1.10   EESRK mano, kad šis tikslas būtų tinkamai pasiektas nustačius atvirą ir skaidrią procedūrą, kaip iš dalies siūlo Komisija.

1.11   EESRK nurodo, kad planuojant ir įgyvendinant ES veiklą kainų nustatymo ir kompensavimo srityje, reikėtų glaudžiai bendradarbiauti su specializuotomis įstaigomis ir sudaryti sąlygas dalyvauti suinteresuotiesiems subjektams. Šiuo tikslu reikia sukurti nuolatinių konsultacijų sistemą.

1.11.1   Todėl EESRK siūlo išplėsti pagal Direktyvą 89/105/EEB sudarytą ir šiame pasiūlyme siūlomą palikti ekspertų grupę (skaidrumo komitetą).

1.11.2   EESRK siūlo, kad, vadovaudamasi visuomenės interesais, ši ekspertų grupė padėtų Komisijai parengti ir įgyvendinti ES veiklą procedūrų skaidrumo srityje ir padėtų valstybėms narėms ir įvairiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams keistis atitinkama patirtimi, politika ir praktika.

1.11.3   EESRK pabrėžia, kad norint nustatyti atvejus, kai pacientai susidūrė su kliūtimis gauti vaistų arba galėjo jų gauti pavėluotai, būtina veiksminga ES lygio stebėsena ir parama, kuri turi būti veiksmingai įgyvendinama ES lygiu. Todėl reikalingas glaudus Komisijos, nacionalinių valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas ir veiklos koordinavimas (5).

1.11.4   EESRK pabrėžia, jog labai svarbu, kad Komisija parengtų metinę ataskaitą, kurioje būtų aptartas veiksmingas Skaidrumo direktyvos įgyvendinimo užtikrinimas, nurodyti procedūriniai kainų nustatymo ir kompensavimo mechanizmai ir tai, kaip kiekviena valstybė narė laikosi nustatytų terminų.

1.12   EESRK pabrėžia, kad ne visada laikomasi nustatytų terminų, o veiksmingas patekimas į rinką ir naudojimasis ja labai skiriasi tiek valstybių narių viduje, tiek skirtingose valstybėse narėse (6).

1.12.1   EESRK mano, kad valstybių narių teisminės teisių gynimo priemonės neturėjo ypatingos reikšmės užtikrinant, kad būtų laikomasi terminų, nes dažnai ilgos nacionalinės jurisdikcijos procedūros atgraso nukentėjusias įmones nuo ketinimo pradėti teisminį procesą.

1.12.2   EESRK mano, kad reikia imtis veiksmingų priemonių siekiant kontroliuoti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi sprendimų dėl kainų nustatymo ir kompensavimo priėmimo terminų.

1.12.3   EESRK ragina valstybes nares suteikti procesines teises visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams. Jos turėtų apimti mažiausiai: i) teisę būti išklausytam, ii) prieigos prie administracinės bylos, įskaitant atitinkamus mokslinius įrodymus ir ataskaitas, teisę ir iii) teisę gauti motyvuotą sprendimą.

1.13   Trumpesnių terminų klausimu EESRK mano, kad didžiausias prioritetas turi būti skirtas pacientų saugumui. Kainų nustatymo ir kompensavimo procese visų pirma turi būti atsižvelgiama į visas su pacientų saugumu susijusias naujausias išvadas ir indikacijas, išplečiant sveikatos technologijų vertinimą ir palyginant terapines alternatyvas. Sutrumpinus terminus, nebus lengviau su atitinkamomis įmonėmis šiuo tikslu vesti būtinas derybas dėl kainų, todėl nebus galima jų greičiau ir baigti.

1.13.1   EESRK pabrėžia, kad reikalingas koordinuotas nacionalinio lygmens vertinimas siekiant išvengti, kad regioninės taisyklės trukdytų pacientams gauti vaistų skirtinguose valstybių narių regionuose. Nacionalinės ir regionų valdžios institucijos turėtų stiprinti visos susijusios savo veiklos koordinavimą, kad būtų sudarytos palankesnės ir vienodos sąlygos gauti vaistų visiems valstybės narės piliečiams (7).

1.13.2   EESRK pabrėžia, kad valstybės narės galėtų veiksmingiau išnaudoti terminus patikslindamos, kad valdžios institucijos paraiškos gavimą turi patvirtinti per 10 dienų ir per atitinkamą laiką nuo paraiškos gavimo turi paprašyti pateikti trūkstamą informaciją, kad nebūtų nepagrįstai delsiama, kol pareiškėjas galės pateikti prašomą papildomą informaciją.

1.14   EESRK mano, kad pacientų ir vartotojų organizacijos turėtų turėti teisę prašyti pradėti vaistų įtraukimo į sveikatos draudimo sistemas procesą ir gauti informacijos apie tai, kaip šis procesas vyksta.

1.14.1   EESRK nurodo, kad valstybinės ir privačios sveikatos draudimo bendrovės tampa vis svarbesnės ir įtakingesnės, pavyzdžiui todėl, kad su farmacijos bendrovėmis sudaro sutartis dėl mažesnių kainų; todėl siūlo valstybėms narėms mažiausiai kartą per metus peržiūrėti jų veiklą. Valstybės narės turėtų reguliariai persvarstyti vaistų, kurie sveikatos draudimo sistemoms ir pacientams kelia nepagrįstai didelių išlaidų, kainas ir jų kompensacijas.

1.15   EESRK pritaria tam, kad parengiant gaires būtų įtraukiami kriterijai ir apibrėžtys, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti pagrindiniai pasiūlymo tikslai, tačiau nurodo, kad būtina laikytis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnio 7 dalies, pagal kurią valstybėms narėms tenka atsakomybė už sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą, įskaitant tam paskirtų išteklių paskirstymą.

1.15.1   EESRK ragina valstybes nares bendradarbiauti rengiant standartizuotą metodą, kaip apibrėžti šiuos kriterijus siekiant Europoje sukurti verte pagrįstų kainų nustatymo sistemas. Vienas iš šių kriterijų turėtų būti, kaip įvertinti „nepatenkintą medicininį poreikį“, „inovacijas“ ir „naudą visuomenei“.

1.15.2   EESRK siūlo Komisijai stebėti standartizuotų kriterijų įgyvendinimą ir praėjus dvejiems metams po šios direktyvos įgyvendinimo parengti ataskaitą dėl kainų nustatymo ir kompensavimo sistemų valstybėse narėse.

1.16   EESRK rekomenduoja, kad sprendimai dėl kainų didinimo, įšaldymo, kainų mažinimo ir kitokio kainų patvirtinimo būtų pagrįsti skaidriais ir objektyviais kriterijais.

1.17   EESRK nepritaria pasiūlymo 14 straipsniui (Nesikirtimas su intelektinės nuosavybės teisėmis). Komisija turi rasti pusiausvyrą tarp leidimo skirti kompensaciją vaistų gamintojui ir su intelektinės nuosavybės teisėmis susijusių teisėtų trečiųjų šalių interesų.

1.18   Remdamasis Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalimi EESRK ragina Europos Komisiją tarptautiniuose, daugiašaliuose ir dvišaliuose susitarimuose priimti specialias taisykles dėl gyvybiškai svarbių, brangių vaistų (pvz., skirtų kovoti su AIDS), kurios būtų taikomos besivystančioms ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims.

2.   Pagrindinės Komisijos pasiūlymo nuostatos

2.1   Nuo Direktyvos 89/105/EEB priėmimo kainų nustatymo ir kompensavimo procedūros pasikeitė ir tapo sudėtingesnės. Direktyva po jos priėmimo nebuvo nė karto keista.

2.2   Pasiūlyme nustatomos bendros taisyklės ir reguliavimo gairės siekiant užtikrinti kainų nustatymo, finansavimo ir kompensavimo procedūrų veiksmingumą ir skaidrumą.

2.3   Persvarstymas yra susijęs su:

| a) | farmacijos bendrovėmis, įskaitant novatoriškų ir generinių vaistų pramonę, kurioms būtina prieiga prie rinkos, kad būtų užtikrintas pramonės konkurencingumas ir pelningumas; |
| --- | --- |

a)

farmacijos bendrovėmis, įskaitant novatoriškų ir generinių vaistų pramonę, kurioms būtina prieiga prie rinkos, kad būtų užtikrintas pramonės konkurencingumas ir pelningumas;

| b) | Europos piliečiais ir pacientais, kurie patiria nepagrįstų prekybos vaistais kliūčių ir vėluojančios galimybės gauti vaistų padarinius; |
| --- | --- |

b)

Europos piliečiais ir pacientais, kurie patiria nepagrįstų prekybos vaistais kliūčių ir vėluojančios galimybės gauti vaistų padarinius;

| c) | visuomenės sveikatos biudžetu, įskaitant įmokomis finansuojamas valstybinio sveikatos draudimo sistemas, nes kainų nustatymo ir kompensavimo sistemos daro poveikį vaistų vartojimui ir išlaidoms bei lėšoms, kurias galėtų sutaupyti socialinės apsaugos sistemos. |
| --- | --- |

c)

visuomenės sveikatos biudžetu, įskaitant įmokomis finansuojamas valstybinio sveikatos draudimo sistemas, nes kainų nustatymo ir kompensavimo sistemos daro poveikį vaistų vartojimui ir išlaidoms bei lėšoms, kurias galėtų sutaupyti socialinės apsaugos sistemos.

2.3.1   Pasiūlymas netaikomas privačiam sveikatos draudimui ir viešojo bei privačiojo sektorių įstaigoms, pavyzdžiui, ligoninėms, didelėms vaistinėms ir kitiems medicinos paslaugų teikėjams. EESRK pabrėžia, kad, norint sudaryti visiems vienodas sąlygas ir bendrosios rinkos interesais, direktyva turi būti taikoma ne daliai farmacijos rinkos, o jai visai.

2.4   Nors direktyva taikoma tik vaistams, valstybėse narėse gali būti reguliuojamos medicinos prietaisų kainos ir (arba) priimami sprendimai dėl jų įtraukimo į sveikatos draudimo sistemas.

3.   Bendrosios pastabos

3.1   Atsižvelgdamas į kelete valstybių narių esamas problemas, EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą stiprinti ES lygio bendradarbiavimą, kad visiems pacientams vienodomis sąlygomis būtų užtikrinta galimybė gauti vaistų už priimtiną kainą ir skubiai reikalingų vaistų ir kartu būtų remiamas naujų vaistų kūrimas.

3.2   Vis dėlto EESRK nurodo, kad teisiniu pagrindu reikia laikyti ne tik Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnį, bet ir 168 straipsnio 7 dalį, pagal kurią valstybėms narėms tenka atsakomybė už sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą, įskaitant tam paskirtų išteklių paskirstymą.

3.3   EESRK nurodo, kad kainų nustatymo ir kompensavimo procedūros neretai be reikalo užsitęsia ir yra susijusios su perteklinėmis administracinėmis novatoriškų, retųjų ir generinių vaistų pateikimo į ES rinką procedūromis (8), visų pirma tose valstybėse narėse, kur nacionalinė rinka yra maža ir bendrovių investicijų grąža yra maža.

3.4   EESRK palankiai vertina nuostatą išsaugoti skaidrumo komitetą (20 straipsnis), tačiau siūlo į šią ekspertų grupę įtraukti daugiau atstovų, kad būtų galima reguliariai konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais ir taip užtikrinti vaistų kainų nustatymo ir kompensavimo procedūrų veiksmingumą.

3.5   EESRK atsižvelgia į tai, kad reikia formuoti bendrą supratimą, jog kainų nustatymo ir kompensavimo politika turi suderinti: 1) galimybes visiems ES pacientams laiku ir vienodomis sąlygomis gauti vaistų, 2) išlaidų valstybių narių farmacijos sektoriuje kontrolę ir 3) atlygį už vertingas inovacijas konkurencingoje, dinamiškoje, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą skatinančioje rinkoje.

3.5.1   EESRK mano, kad reikia imtis veiksmingų priemonių siekiant kontroliuoti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi sprendimų dėl kainų nustatymo ir kompensavimo priėmimo terminų.

3.5.2   EESRK pabrėžia, jog reikėtų parengti metinę ataskaitą, kurioje būtų aptartas veiksmingas Skaidrumo direktyvos įgyvendinimo užtikrinimas, nurodyti procedūriniai kainų nustatymo ir kompensavimo mechanizmai ir tai, kaip kiekviena valstybė narė laikosi nustatytų terminų. EESRK pabrėžia, kad reikalinga standartizuota metodika, kaip rinkti informaciją šiai ataskaitai, ir palankiai vertina Komisijos pasiūlymą įpareigoti valstybes nares reguliariai teikti terminų laikymosi ataskaitas (17 straipsnis), nes taip bus užtikrintas geresnis direktyvos įgyvendinimas.

3.6   Remiantis Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalimi, ES, puoselėdama užsienio santykius, prisideda prie skurdo panaikinimo ir žmogaus teisių apsaugos. Todėl EESRK ragina ES Komisiją tarptautiniuose, daugiašaliuose ir dvišaliuose susitarimuose priimti specialias taisykles dėl gyvybiškai svarbių, brangių vaistų (pvz., skirtų kovoti su AIDS), kurios būtų taikomos besivystančioms ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims.

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Apibrėžtis

EESRK atkreipia dėmesį į Europos Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią pripažįstama, jog būtina išsamiai išaiškinti direktyvos nuostatas siekiant užtikrinti, kad nacionalinė sistema ir politika nekeltų grėsmės pagrindiniams jos tikslams. Todėl EESRK pabrėžia, kad toliau išdėstytas sąvokas jis supranta taip:

4.1.1   Sveikatos technologijų vertinimas. EESRK atkreipia dėmesį į apibrėžtį, sutartą su EUnetHTA (9), ir rekomenduoja ją naudoti.

4.1.2   „Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas“ – savalaikis suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pacientus ir vartotojų gynėjus, rinkodaros leidimo turėtojus ir medicinos ekspertus, įskaitant nepriklausomus mokslininkus, dalyvavimas sprendimų priėmimo procese, kad būtų užtikrinta teisė būti išklausytam tiek dėl vertinimo koncepcijos, tiek dėl jo vykdymo.

4.1.3   „Pacientų ir vartotojų dalyvavimas“ reiškia, kad pacientai aktyviai dalyvauja toje veikloje arba priimant tuos sprendimus, kurie turės įtakos pacientų bendruomenei, nes jie turi konkrečių žinių ir atitinkamos buvimo pacientais ir sveikatos priežiūros paslaugų gavėjais patirties.

4.1.4   „Objektyvūs ir patikrinami kriterijai“ nustatomi atrankos, vertinimo metodams ir įrodymų reikalavimams dėl produktų, kuriems taikomas Sveikatos technologijų vertinimas (HTA); kriterijai nustatomi vengiant darbo dubliavimo, visų pirma susijusio su rinkodaros leidimų išdavimo procedūra ir kitose ES šalyse vykdomu HTA.

4.1.5   Reikia aiškiai nustatyti terminus. Jei pagal 3 straipsnį HTA yra kainų nustatymo kontrolės ir (arba) įtraukimo į tikslų sąrašą pagal 7 straipsnį prielaida, atliekant vertinimą būtina laikytis šiuose straipsniuose nustatytų terminų.

4.2   Taikymo sritis

4.2.1   EESRK ragina patikslinti, kad bet kuri su sprendimų priėmimo sveikatos draudimo sistemose procesu susijusi priemonė, įskaitant rekomendacijas, kurių gali prireikti, patenka į direktyvos taikymo sritį.

4.2.2   EESRK remia šios direktyvos nuostatas, taikomas priemonėms, skirtoms nustatyti, kuriems vaistams gali būti taikomi ribotos trukmės susitarimai ar viešųjų pirkimų procedūros.

4.3   Į pacientus orientuotas požiūris užtikrinant galimybę naudotis procedūromis

EESRK ragina laikytis į pacientus orientuoto požiūrio nustatant procedūrų prieinamumą ir ragina valstybes nares atsižvelgti į šiuos kriterijus: galimybę gauti vaistų paciento gimtojoje šalyje, sąnaudų, susijusių su produkto skyrimu pacientui, kompensavimą ir laikotarpį nuo rinkodaros leidimo išdavimo iki produkto pateikimo į rinką dienos ir išlaidų kompensavimo.

4.4   Vaistų pašalinimas iš sveikatos draudimo sistemų

4.4.1   EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui, kad sprendime neįtraukti vaisto į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį arba pakeisti atitinkamo vaisto kompensavimo dydį ar sąlygas turėtų būti nurodomi objektyviais ir patikrinamais, taip pat ekonominiais ir finansiniais, kriterijais pagrįsti motyvai.

4.4.2   EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kad valstybės narės bendradarbiautų rengiant standartizuotą metodą, kaip apibrėžti šiuos kriterijus siekiant Europoje sukurti verte pagrįstų kainų nustatymo sistemas.

4.4.2.1   EESRK siūlo, kad be kitų dalykų pagal šiuos kriterijus būtų vertinamas „nepatenkintas medicininis poreikis“, „klinikiniai privalumai“ ir „nediskriminavimas“ (10).

4.5   Teisių gynimo procedūra tais atvejais, kai buvo viršyti terminai, susiję su vaistų įtraukimu į sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį

4.5.1   EESRK ragina valstybes nares užtikrinti, kad tais atvejais, kai buvo viršyti pasiūlymo 7 straipsnyje nustatyti terminai, pareiškėjas galėtų pasinaudoti veiksmingomis ir greitomis teisių gynimo priemonėmis.

4.5.2   EESRK ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis Europos, regionų ir vietos organizacijomis rasti sprendimą, kaip pacientai ir pareiškėjai galėtų pasinaudoti teise nepriklausomai teisminei institucijai (paprastai – teismui), pateikti skundą dėl nepalankių kainų nustatymo ir kompensavimo sprendimų.

4.5.2.1   EESRK ragina užtikrinti, kad tokia teisminė institucija turėtų veiksmingų priemonių ir visapusius įgaliojimus vertinti ir faktines, ir teisines aplinkybes, taip pat būtų įgaliota priimti oficialius sprendimus dėl pažeidimų ir juose nustatyti proporcingas sankcijas.

4.6   Ekspertų grupės sudėtis ir tikslai įgyvendinant direktyvą

4.6.1   Ekspertų grupės nariai yra:

| a) | valstybių narių ministerijų arba vyriausybės agentūrų atstovai, |
| --- | --- |

a)

valstybių narių ministerijų arba vyriausybės agentūrų atstovai,

| b) | pacientų ir vartotojų organizacijų atstovai, |
| --- | --- |

b)

pacientų ir vartotojų organizacijų atstovai,

| c) | įmokomis finansuojamų valstybinio sveikatos draudimo sistemų atstovai, |
| --- | --- |

c)

įmokomis finansuojamų valstybinio sveikatos draudimo sistemų atstovai,

| d) | įmokų į valstybinio draudimo sistemas mokėtojų (darbdavių ir darbuotojų) atstovai, |
| --- | --- |

d)

įmokų į valstybinio draudimo sistemas mokėtojų (darbdavių ir darbuotojų) atstovai,

| e) | farmacijos pramonės atstovai, |
| --- | --- |

e)

farmacijos pramonės atstovai,

| f) | Komisijos, Europos vaistų agentūros (EMA) atstovai ir atitinkamų agentūrų pirmininkai arba pirmininkų pavaduotojai, |
| --- | --- |

f)

Komisijos, Europos vaistų agentūros (EMA) atstovai ir atitinkamų agentūrų pirmininkai arba pirmininkų pavaduotojai,

| g) | tarptautinių ir profesinių organizacijų ir kitų asociacijų, veikiančių kainų nustatymo, finansavimo ir kompensavimo procedūrų srityje, atstovai ir |
| --- | --- |

g)

tarptautinių ir profesinių organizacijų ir kitų asociacijų, veikiančių kainų nustatymo, finansavimo ir kompensavimo procedūrų srityje, atstovai ir

| h) | nepriklausomi mokslininkai. |
| --- | --- |

h)

nepriklausomi mokslininkai.

4.6.2   Kad pasiektų savo tikslus, ekspertų grupė:

| a) | padės Komisijai stebėti, vertinti ir skleisti ES ir nacionaliniu lygiu vykdytų priemonių rezultatus, |
| --- | --- |

a)

padės Komisijai stebėti, vertinti ir skleisti ES ir nacionaliniu lygiu vykdytų priemonių rezultatus,

| b) | padės įgyvendinti ES veiksmus šioje srityje, |
| --- | --- |

b)

padės įgyvendinti ES veiksmus šioje srityje,

| c) | rengs nuomones, rekomendacijas, teiks ataskaitas Komisijai jai paprašius arba savo iniciatyva, |
| --- | --- |

c)

rengs nuomones, rekomendacijas, teiks ataskaitas Komisijai jai paprašius arba savo iniciatyva,

| d) | padės Komisijai rengti gaires, rekomendacijas ir imtis kitų priemonių, |
| --- | --- |

d)

padės Komisijai rengti gaires, rekomendacijas ir imtis kitų priemonių,

| e) | Komisijai pateiks metinę savo veiklos ataskaitą. |
| --- | --- |

e)

Komisijai pateiks metinę savo veiklos ataskaitą.

4.7   Vaistų klasifikavimas jų įtraukimo į sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį tikslais

4.7.1   EESRK primygtinai prašo, kad kompensuojamųjų vaistų grupių formavimas būtų pagrįstas skaidriais ir objektyviais kriterijais, leidžiančiais pareiškėjams, pacientams ir vartotojams suprasti, kaip vaistai bus tvarkomi.

4.7.2   EESRK pripažįsta suinteresuotųjų subjektų teisę kompetentingų institucijų prašyti objektyvių duomenų, kuriais, taikydamos nurodytus kriterijus ir metodus, jos rėmėsi atitinkamo vaisto kompensavimo tvarkai nustatyti.

4.7.3   EESRK prašo, rinkodaros leidimų turėtojams ir pacientams bei vartotojams atstovaujančioms organizacijoms prireikus užtikrinti teisę per tinkamą laikotarpį būti išklausytoms prieš vaistus įtraukiant į konkrečią kompensuojamųjų vaistų grupę ir teisę apskųsti kompensuojamųjų vaistų grupės sudarymą nepriklausomai įstaigai, kuri atliktų peržiūrą.

4.8   Generiniai vaistai

4.8.1   EESRK nurodo, kad jei referencinio vaisto kaina jau nustatyta, vaistas jau įtrauktas į sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį ir Europos vaistų agentūra jau atliko vertinimą, tvirtinant generinių vaistų kainas ir kompensavimą pagal sveikatos draudimo sistemą nereikėtų kiekvienu atveju reikalauti naujo arba išsamaus jų vertinimo.

4.8.2   Dėl Komisijos pasiūlymo, kad tiek generinių vaistų kainų nustatymo, tiek kompensavimo procesus apimantis termino sutrumpinimas iki 30 dienų užtikrintų, kad pacientai valstybėse narėse galėtų anksčiau gauti vaistų ir kad tai skatintų kainų konkurencingumą generinių vaistų rinkoje per pagrįstą laikotarpį originaliesiems vaistams praradus išskirtinumą, EESRK norėtų pažymėti, jog nors medicininiai patikrinimai generinių vaistų atveju trunka trumpiau negu naujų vaistų atveju, jų kainas nustatyti ir derybas dėl kainos pravesti vis tiek reikia.

4.9   Kainos tvirtinimas

EESRK prašo, kad kompetentingos institucijos pareiškėjui oficialiai patvirtintų gavusios paraišką dėl produkto kainos tvirtinimo ne vėliau kaip per 10 dienų nuo jos gavimo. Valstybės narės turi užtikrinti, kad pareiškėjas galėtų pateikti šią paraišką iš karto po to, kai suteikiamas rinkodaros leidimas arba po to, kai Europos vaistų agentūra arba kompetentingos nacionalinės institucijos pateikia teigiamą nuomonę.

4.10   Kainų įšaldymas ir sumažinimas

4.10.1   EESRK ragina valstybes nares mažiausiai kartą per metus atlikti peržiūrą, kad jos įsitikintų, jog makroekonominės sąlygos pateisina tolesnį įšaldymą. Per 60 dienų nuo tokios peržiūros pradžios kompetentingos institucijos turi paskelbti, kiek kainos didinamos ar mažinamos. Jei kainos didinamos arba mažinamos, jos turi paskelbti tokio sprendimo motyvus, pagrįstus objektyviais ir patikrinamais kriterijais.

4.10.2   EESRK taip pat prašo, kad valstybės narės reguliariai persvarstytų vaistų, kurie sveikatos draudimo sistemoms ir pacientams kelia nepagrįstai didelių išlaidų, kainas ir jų kompensacijas. Praėjus atitinkamam laiko tarpui nuo šios peržiūros pradžios kompetentingos institucijos turi nurodyti, ar kainą leidžiama sumažinti, ir jei taip, tai kiek. Tokiais atvejais kompetentingos institucijos turi paskelbti, kodėl taip nuspręsta – priežastys turi būti grindžiamos objektyviais ir patikrinamais kriterijais (įskaitant ekonominius ir finansinius kriterijus).

4.10.3   EESRK siūlo Komisijai stebėti, ar finansinę paramą gaunančiose valstybėse narėse užtikrinama, kad vaistai, skirti vartoti šalies viduje, nebūtų eksportuojami į kitas valstybes nares.

4.11   Kainos padidinimas

4.11.1   EESRK pabrėžia, kad vaistų kainą leidžiama didinti tik iš anksto gavus kompetentingų valdžios institucijų, pasikonsultavusių su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pacientų organizacijas, leidimą.

4.11.2   EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad reikia suteikti procesines teises visiems suinteresuotiesiems subjektams. Jos turėtų apimti mažiausiai: i) teisę būti išklausytam, ii) prieigos prie administracinės bylos, įskaitant atitinkamus mokslinius įrodymus ir ataskaitas, teisę ir iii) teisę gauti motyvuotą sprendimą.

4.11.3   EESRK siūlo, kad kompetentinga institucija pareiškėjui ne vėliau kaip per 10 dienų po to, kai valstybė narė gavo paraišką dėl produkto kainos padidinimo, oficialiai tai patvirtintų.

4.12   Su paklausa susijusios priemonės

EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą patikslinti, kad priemonėms, skirtoms kontroliuoti arba skatinti konkrečių vaistų išrašymą, taikoma Skaidrumo direktyva, ir siūlo išplėsti šias procedūrines apsaugos priemones ir jas taikyti visoms priemonėms, skirtoms kontroliuoti arba skatinti vaistų išrašymą.

4.13   Papildomi kokybės, saugos ar veiksmingumo įrodymai

Bendrais atvejais valstybės narės, priimdamos sprendimus dėl kainų nustatymo ir kompensavimo, nevertina iš naujo aspektų, kuriais Europos vaistų agentūra rėmėsi suteikdama rinkodaros leidimą, įskaitant vaisto (taip pat ir retųjų vaistų) kokybę, saugą ir veiksmingumą bei objektyvią informaciją, gautą Europos bendradarbiavimo dėl HTA srityje.

4.14   Intelektinė nuosavybė

EESRK pabrėžia, kad labai svarbu apsaugoti intelektinės nuosavybės teises, kurios yra itin svarbios norint skatinti farmacines naujoves ir remti ES ekonomiką. EESRK nepritaria pasiūlymo 14 straipsniui (Nesikirtimas su intelektinės nuosavybės teisėmis), kuriame rašoma: „Intelektinės nuosavybės teisių apsauga negali būti priežastis atsisakyti priimti sprendimą, susijusį su vaisto kaina arba jo įtraukimu į valstybinę sveikatos draudimo sistemą, jį panaikinti arba atšaukti.“ Komisija turi rasti pusiausvyrą tarp leidimo skirti kompensaciją vaistų gamintojui ir su intelektinės nuosavybės teisėmis susijusių teisėtų trečiųjų šalių interesų.“ Inovacijų vertinimas ir tinkamo intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo užtikrinimas priklauso valstybių narių kompetencijai ir nereikėtų į tai kištis.

2012 m. liepos 12 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Nepaisant didėjančio susirūpinimo dėl ekonominės padėties, 2009 m. Eurobarometro duomenimis, sveikata ir sveikatos priežiūra ES piliečiams ir toliau buvo vienas iš 5 svarbiausių dalykų (pvz., 2009 m. pavasario „Eurobarometras 71“, 2009 m. rudens „Eurobarometras 72“). Žr. pavyzdžiui: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb/eb72/eb72_en.htm

1

(2)  J. P. Mackenbach, W. J. Meerding, A. E. Kunst „Economic implications of socioeconomic inequalities in health in the European Union“, Europos Komisija, 2007 m. liepos mėn.

2

Economic implications of socioeconomic inequalities in health in the European Union

(3)  PSO atkreipia dėmesį į gausėjančius lėtinių ligų atvejus ir numato, kad ši epidemija iki 2030 m. nusineš 52 mln. žmonių gyvybių Europos regione. Šaltinis: http://ec.europa.eu/health/interest_groups/docs/euhpf_answer_consultation_jan2012_en.pdf.

3

(4)  Ataskaita dėl farmacijos sektoriaus tyrimo: http://ec.europa.eu/competition/sectors/pharmaceuticals/inquiry/index.html.

4

(5)  P. Kanavos, W.S. Schurer, S. Vogler. „Structure of medicines distribution in EU-27 and its impact on prices, availability and on the efficiency of medicines provision“. Europos Komisija, Įmonių GD ir EMINet. 2011 m. sausio mėn.

5

Structure of medicines distribution in EU-27 and its impact on prices, availability and on the efficiency of medicines provision

(6)  2009 m. liepos mėn. galutinė ataskaita dėl farmacijos sektoriaus tyrimo. Skirtingi tyrimai, pavyzdžiui, ALCIMED tyrimas arba ES farmacijos sektoriaus tyrimas, patvirtina, kad prieigos sąlygos nėra vienodos. Vienas iš būdų sumažinti šiuos skirtumus yra Europos pavyzdiniai tinklai, sudaryti tarp kompetencijos centrų.

6

(7)  Teisingumo Teismo praktikoje nustatyta, kad šis terminas yra privalomas ir kad nacionalinės valdžios institucijos negali jo viršyti. Byla [1] Merck Sharp ir Dohme B.V. prieš Belgiją (C-245/03).

7

(8)  Farmacijos rinkos stebėsenos tyrimas, I tomas, p. 83.

8

(9)  EUnetHTA vartoja šią apibrėžtį: „Sveikatos technologijų vertinimas yra tarpdalykinis procesas, per kurį sistemingai, skaidriai, nešališkai ir tvirtai apibendrinama informacija apie medicinines, socialines, ekonomines ir etines problemas, susijusias su sveikatos technologijos naudojimu. Jo tikslas yra padėti suformuoti saugią ir veiksmingą sveikatos politiką, orientuotą į pacientą ir siekiančią didžiausios vertės“. Šią apibrėžtį rasite http://www.eunethta.eu/Public/About_EUnetHTA/HTA/.

9

(10)  Byla C-181/82 Roussel Laboratoria [1983 m.] rink. 3849; byla 238/82 Duphar ir kiti [1984 m.] rink. 523.

10

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

1.   Toliau pateikiami per diskusijas atmesti pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip 1⁄4 balsų (Darbo tvarkos taisyklių 39 straipsnio 2 dalis):

a)   4.5.2.1 punktas

| 4.5.2.1 | EESRK prašo, kad tokia teisminė institucija turėtų veiksmingų priemonių ir visišką teisminės priežiūros teisę faktų ir teisės požiūriu, įskaitant įgaliojimą priimti oficialius sprendimus dėl pažeidimų su proporcingomis sankcijomis. Komitetas nepritaria nagrinėjamo dokumento 8 straipsnyje pasiūlytoms nuostatoms nuspręsti atlyginti pareiškėjui padarytą žalą tais atvejais, kai nesilaikoma nustatytų terminų, ir nustatyti kompetentingai institucijai baudą, apskaičiuotą pagal kiekvieną vėlavimo dieną, kadangi mano, kad jos yra netinkamos ir neproporcingos. Be to, Komitetas mano, kad tokios priemonės gali paskatinti minėtą instituciją pacientų saugumo nelaikyti prioritetu. |
| --- | --- |

4.5.2.1

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

Balsavimo rezultatai

| Už | 71 |
| --- | --- |
| Prieš | 89 |
| Susilaikė | 19 |

Už

71

Prieš

89

Susilaikė

19

b)   1.11.2 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 1.11.2 | EESRK mano, kad reikia imtis tinkamų papildomų priemonių siekiant kontroliuoti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi sprendimų dėl kainų nustatymo ir kompensavimo priėmimo terminų. Komisijos pasiūlytos galimybės – viršijus terminą nuspręsti atlyginti žalą, kompetentingai institucijai skirti baudą ir automatiškai patvirtinti kainą – atmetamos kaip netinkamos ir perdėtos. |
| --- | --- |

1.11.2

EESRK mano, kad reikia imtis tinkamų papildomų priemonių siekiant kontroliuoti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi sprendimų dėl kainų nustatymo ir kompensavimo priėmimo terminų. Komisijos pasiūlytos galimybės – viršijus terminą nuspręsti atlyginti žalą, kompetentingai institucijai skirti baudą ir automatiškai patvirtinti kainą – atmetamos kaip netinkamos ir perdėtos.

Paaiškinimas

Žr. 4.5.2.1 punkto pakeitimą.

Balsavimo rezultatai

| Už | 71 |
| --- | --- |
| Prieš | 89 |
| Susilaikė | 19 |

Už

71

Prieš

89

Susilaikė

19

2.   Asamblėjai priėmus pakeitimus šie skyriaus nuomonės punktai buvo pakeisti, tačiau už juos atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų (Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnio 5 dalis):

a)   4.2.1 punktas

| 4.2.1 | EESRK ragina patikslinti, kad bet kuri su sprendimų priėmimo sveikatos draudimo sistemose procesu susijusi priemonė, įskaitant rekomendacijas, kurių gali prireikti, patenka į direktyvos taikymo sritį. |
| --- | --- |

4.2.1

EESRK ragina patikslinti, kad bet kuri su sprendimų priėmimo sveikatos draudimo sistemose procesu susijusi priemonė, įskaitant rekomendacijas, kurių gali prireikti, patenka į direktyvos taikymo sritį.

Balsavimo rezultatai

| Už | 79 |
| --- | --- |
| Prieš | 61 |
| Susilaikė | 47 |

Už

79

Prieš

61

Susilaikė

47

b)   4.5.2.2 punktas

| 4.5.2.2 | EESRK ragina nustatyti, kad jei nesilaikoma terminų, kompensavimas būtų patvirtinamas automatiškai. |
| --- | --- |

4.5.2.2

EESRK ragina nustatyti, kad jei nesilaikoma terminų, kompensavimas būtų patvirtinamas automatiškai.

Balsavimo rezultatai

| Už | 90 |
| --- | --- |
| Prieš | 73 |
| Susilaikė | 22 |

Už

90

Prieš

73

Susilaikė

22

c)   4.14 punktas

4.14   Intelektinė nuosavybė

EESRK pabrėžia, kad labai svarbu apsaugoti intelektinės nuosavybės teises, kurios yra itin svarbios norint skatinti farmacines naujoves ir remti ES ekonomiką. Inovacijų vertinimas ir tinkamo intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo užtikrinimas priklauso valstybių narių kompetencijai ir nereikėtų į tai kištis.

Balsavimo rezultatai

| Už | 53 |
| --- | --- |
| Prieš | 35 |
| Susilaikė | 5 |

Už

53

Prieš

35

Susilaikė

5

d)   1.12 punktas

| 1.12 | EESRK palankiai vertina Komisijos siūlomą 120 dienų terminą ir siekiant toliau didinti pacientų galimybes gauti vaistų, siūlo tą patį terminą taikyti visiems novatoriškiems vaistams, nesvarbu ar jiems taikomas nacionalinis sveikatos technologijų vertinimas (HTA), ar ne. |
| --- | --- |

1.12

EESRK palankiai vertina Komisijos siūlomą 120 dienų terminą ir siekiant toliau didinti pacientų galimybes gauti vaistų, siūlo tą patį terminą taikyti visiems novatoriškiems vaistams, nesvarbu ar jiems taikomas nacionalinis sveikatos technologijų vertinimas (HTA), ar ne.

Balsavimo rezultatai

| Už | 73 |
| --- | --- |
| Prieš | 41 |
| Susilaikė | 6 |

Už

73

Prieš

41

Susilaikė

6

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/89 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/89

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo supaprastinamas kitoje valstybėje narėje įregistruotų variklinių transporto priemonių perkėlimas bendrojoje rinkoje

(COM(2012) 164 final – 2012/0082 (COD))

2012/C 299/16

Pagrindinis pranešėjas Miklós PÁSZTOR

Taryba, 2012 m. balandžio 24 d., ir Europos Parlamentas, 2012 m. balandžio 18 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo supaprastinamas kitoje valstybėje narėje įregistruotų variklinių transporto priemonių perkėlimas bendrojoje rinkoje

COM(2012) 164 final – 2012/0082 (COD).

2012 m. balandžio 24 d. Komiteto biuras pavedė Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriui atlikti parengiamąjį darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 12 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Miklós PÁSZTOR ir priėmė šią nuomonę vieningai.

1.   Rekomendacijos

| 1.1 | EESRK pritaria Komisijos tikslams ir minčiai, kad taisykles dėl kitoje valstybėje narėje jau įregistruotų variklinių transporto priemonių registracijos reikėtų įtvirtinti reglamentu. Tai atitinka subsidiarumo principą ir programos „Europa piliečiams“ reikalavimus. Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad nepavyko įvesti bendros ES registracijos sistemos, kaip iš pradžių buvo planuota. Komiteto nuomone, ilgainiui tokią sistemą vis tiek reikės įvesti. |
| --- | --- |

1.1

EESRK pritaria Komisijos tikslams ir minčiai, kad taisykles dėl kitoje valstybėje narėje jau įregistruotų variklinių transporto priemonių registracijos reikėtų įtvirtinti reglamentu. Tai atitinka subsidiarumo principą ir programos „Europa piliečiams“ reikalavimus. Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad nepavyko įvesti bendros ES registracijos sistemos, kaip iš pradžių buvo planuota. Komiteto nuomone, ilgainiui tokią sistemą vis tiek reikės įvesti.

| 1.2. | EESRK tikisi, kad priėmus šį reglamentą transporto priemonę įregistruoti kitoje šalyje bus taip pat nesudėtinga kaip ją perregistruoti toje pačioje šalyje, kad už tai nereikės papildomai mokėti, nereikės atlikti apžiūrų ir teikti papildomų dokumentų. Kitos šalys papildomų administracinių, neefektyvių ir brangių procedūrų (pavyzdžiui, techninės apžiūros) galės reikalauti tik tuo atveju, jeigu bus pateikta ne visa informacija arba jeigu ji bus neteisinga. Be to, tarpvalstybinės registracijos kaina neturėtų viršyti vietinės registracijos kainos. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK tikisi, kad priėmus šį reglamentą transporto priemonę įregistruoti kitoje šalyje bus taip pat nesudėtinga kaip ją perregistruoti toje pačioje šalyje, kad už tai nereikės papildomai mokėti, nereikės atlikti apžiūrų ir teikti papildomų dokumentų. Kitos šalys papildomų administracinių, neefektyvių ir brangių procedūrų (pavyzdžiui, techninės apžiūros) galės reikalauti tik tuo atveju, jeigu bus pateikta ne visa informacija arba jeigu ji bus neteisinga. Be to, tarpvalstybinės registracijos kaina neturėtų viršyti vietinės registracijos kainos.

| 1.3 | EESRK labai palankiai vertina tai, jog reglamente nereikalaujama, kad duomenis turi gauti eiliniai piliečiai. Tikimės, kad nuostatos, įpareigojančios kompetentingas institucijas keistis duomenimis, turės įtakos bendradarbiavimui ir kitose, reikšmingesnėse srityse, taigi ir padės puoselėti Europos vertybes ir bendrus interesus. |
| --- | --- |

1.3

EESRK labai palankiai vertina tai, jog reglamente nereikalaujama, kad duomenis turi gauti eiliniai piliečiai. Tikimės, kad nuostatos, įpareigojančios kompetentingas institucijas keistis duomenimis, turės įtakos bendradarbiavimui ir kitose, reikšmingesnėse srityse, taigi ir padės puoselėti Europos vertybes ir bendrus interesus.

| 1.4 | EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą atlikti reglamento ex post vertinimą, tačiau siūlo tai daryti ne po ketverių, o po dvejų metų. |
| --- | --- |

1.4

EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą atlikti reglamento ex post vertinimą, tačiau siūlo tai daryti ne po ketverių, o po dvejų metų.

2.   Komisijos reglamento projektas

| 2.1 | Norėdama supaprastinti vienoje valstybėje narėje įregistruotų variklinių transporto priemonių registraciją kitoje valstybėje narėje ir šiuo tikslu nusprendusi priimti reglamentą, Komisija ėmėsi nelengvos užduoties. Iki šiol transporto priemonių registracijos liudijimų forma ir turinys buvo derinami tik remiantis direktyva (1999/37/EB). Turint bendrąją rinką pageidautina turėti ir kitų derinimo priemonių. Iki šiol būta aiškinamojo pobūdžio taisyklių, tačiau jos valstybėse narėse turėjo mažai svorio. |
| --- | --- |

2.1

Norėdama supaprastinti vienoje valstybėje narėje įregistruotų variklinių transporto priemonių registraciją kitoje valstybėje narėje ir šiuo tikslu nusprendusi priimti reglamentą, Komisija ėmėsi nelengvos užduoties. Iki šiol transporto priemonių registracijos liudijimų forma ir turinys buvo derinami tik remiantis direktyva (1999/37/EB). Turint bendrąją rinką pageidautina turėti ir kitų derinimo priemonių. Iki šiol būta aiškinamojo pobūdžio taisyklių, tačiau jos valstybėse narėse turėjo mažai svorio.

| 2.2 | Rengdama reglamento projektą Komisija turėjo atsižvelgti ne tik į pirmiau išdėstytus argumentus, bet ir į asmens duomenų apsaugos (1) ir tarpvalstybinio nusikalstamumo prevencijos (2) teisės aktus. |
| --- | --- |

2.2

Rengdama reglamento projektą Komisija turėjo atsižvelgti ne tik į pirmiau išdėstytus argumentus, bet ir į asmens duomenų apsaugos (1) ir tarpvalstybinio nusikalstamumo prevencijos (2) teisės aktus.

| 2.3 | Todėl atsižvelgiant į bendrosios rinkos poreikius, reglamentu:






  — | mėginama suderinti vienoje valstybėje narėje registruotų, tačiau kitoje valstybėje narėje nuolat naudojamų transporto priemonių (įskaitant motociklus ir mopedus) registracijos kitoje valstybėje narėje taisykles (3). Į reglamento taikymo sritį nepatenka trečiosiose šalyse registruotos variklinės transporto priemonės; |
| --- | --- | --- |

2.3

Todėl atsižvelgiant į bendrosios rinkos poreikius, reglamentu:

—

mėginama suderinti vienoje valstybėje narėje registruotų, tačiau kitoje valstybėje narėje nuolat naudojamų transporto priemonių (įskaitant motociklus ir mopedus) registracijos kitoje valstybėje narėje taisykles (3). Į reglamento taikymo sritį nepatenka trečiosiose šalyse registruotos variklinės transporto priemonės;

| — | nustatoma, kad perregistravimas privalomas tik tuo atveju, jeigu kitoje šalyje būnama ilgiau nei šešis mėnesius. Tai siejama su gyvenamosios vietos pakeitimu, kai keičiasi profesinių ar asmeninių interesų vieta; |
| --- | --- |

—

nustatoma, kad perregistravimas privalomas tik tuo atveju, jeigu kitoje šalyje būnama ilgiau nei šešis mėnesius. Tai siejama su gyvenamosios vietos pakeitimu, kai keičiasi profesinių ar asmeninių interesų vieta;

| — | draudžiama reikalauti fizinės (techninės) apžiūros, išskyrus tam tikrus atvejus. Fizinė apžiūra atliekama tik tuo atveju, jeigu trūksta registracijos duomenų arba jie yra prieštaringi, jeigu įtariamas nusikaltimas, taip pat transporto priemonės savininko pasikeitimo arba smarkaus jos sugadinimo atveju. Kitais atvejais galioja kilmės šalyje atlikta techninė apžiūra; |
| --- | --- |

—

draudžiama reikalauti fizinės (techninės) apžiūros, išskyrus tam tikrus atvejus. Fizinė apžiūra atliekama tik tuo atveju, jeigu trūksta registracijos duomenų arba jie yra prieštaringi, jeigu įtariamas nusikaltimas, taip pat transporto priemonės savininko pasikeitimo arba smarkaus jos sugadinimo atveju. Kitais atvejais galioja kilmės šalyje atlikta techninė apžiūra;

| — | nustatomos laikinos ir profesinės paskirties registracijos taisyklės, kuriomis siekiama suvienodinti tvarką visoje bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

—

nustatomos laikinos ir profesinės paskirties registracijos taisyklės, kuriomis siekiama suvienodinti tvarką visoje bendrojoje rinkoje;

| — | suderinami tarpvalstybinės prekybos ir naudotų automobilių nuosavybės teisių perdavimo reikalavimai, neskaitant trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

—

suderinami tarpvalstybinės prekybos ir naudotų automobilių nuosavybės teisių perdavimo reikalavimai, neskaitant trečiųjų šalių.

| 2.4 | Reglamento projekte reikalaujama, kad atsakingos institucijos iš kitos atitinkamos valstybės narės institucijų gautų ankstesnės registracijos duomenis. Reglamente teigiama, kad šiuo tikslu gali būti naudojamasi naujausiomis informacinėmis technologijomis.






  — | Kad informacija būtų keičiamasi be trukdžių, pagal reglamentą nacionalinės institucijos privalės naudoti tokią programinę įrangą, kuri leistų kitos valstybės narės institucijoms susipažinti su duomenimis, tačiau neleistų prie jų prieiti leidimo neturintiems neteisėtiems vartotojams (tai bus daroma naudojant XML kalba užšifruotas rinkmenas). Informacija keičiamasi internetu realiuoju laiku; programinės įrangos tobulinimo sąnaudas padengia atitinkama valstybė narė. |
| --- | --- | --- |

2.4

Reglamento projekte reikalaujama, kad atsakingos institucijos iš kitos atitinkamos valstybės narės institucijų gautų ankstesnės registracijos duomenis. Reglamente teigiama, kad šiuo tikslu gali būti naudojamasi naujausiomis informacinėmis technologijomis.

—

Kad informacija būtų keičiamasi be trukdžių, pagal reglamentą nacionalinės institucijos privalės naudoti tokią programinę įrangą, kuri leistų kitos valstybės narės institucijoms susipažinti su duomenimis, tačiau neleistų prie jų prieiti leidimo neturintiems neteisėtiems vartotojams (tai bus daroma naudojant XML kalba užšifruotas rinkmenas). Informacija keičiamasi internetu realiuoju laiku; programinės įrangos tobulinimo sąnaudas padengia atitinkama valstybė narė.

| — | Komisija įsipareigoja sukurti viešą duomenų bazę, į kurią bus įtraukti nacionalinių institucijų kontaktiniai duomenys. |
| --- | --- |

—

Komisija įsipareigoja sukurti viešą duomenų bazę, į kurią bus įtraukti nacionalinių institucijų kontaktiniai duomenys.

| — | Komisija, naudodamasi teisėta teisių delegavimo procedūra, užtikrins, kad būtų nuolat tobulinama IT sistema. |
| --- | --- |

—

Komisija, naudodamasi teisėta teisių delegavimo procedūra, užtikrins, kad būtų nuolat tobulinama IT sistema.

| 2.5 | Reglamento projekte nurodyti išimtiniai atvejai, kada gali būti atsisakyta registruoti transporto priemonę. Pareiškėjas, kurio prašymas buvo atmestas, per vieną mėnesį gali tokį sprendimą apskųsti. |
| --- | --- |

2.5

Reglamento projekte nurodyti išimtiniai atvejai, kada gali būti atsisakyta registruoti transporto priemonę. Pareiškėjas, kurio prašymas buvo atmestas, per vieną mėnesį gali tokį sprendimą apskųsti.

| 2.6 | Reglamento projekte Komisija įsipareigoja po ketverių metų įvertinti reglamento poveikį. |
| --- | --- |

2.6

Reglamento projekte Komisija įsipareigoja po ketverių metų įvertinti reglamento poveikį.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | EESRK pritaria Komisijos tikslams ir minčiai, kad taisykles dėl kitoje valstybėje narėje jau įregistruotų variklinių transporto priemonių registracijos reikėtų įtvirtinti reglamentu. Tai atitinka subsidiarumo principą ir programos „Europa piliečiams“ reikalavimus. Pasiūlymas geras ir tuo, kad jame atsižvelgiama į biurokratinę praktiką, kai paskęstama smulkmenose ir viskas sprendžiama formaliai ir pagal nusistovėjusią tvarką, nematant strateginių tikslų. |
| --- | --- |

3.1

EESRK pritaria Komisijos tikslams ir minčiai, kad taisykles dėl kitoje valstybėje narėje jau įregistruotų variklinių transporto priemonių registracijos reikėtų įtvirtinti reglamentu. Tai atitinka subsidiarumo principą ir programos „Europa piliečiams“ reikalavimus. Pasiūlymas geras ir tuo, kad jame atsižvelgiama į biurokratinę praktiką, kai paskęstama smulkmenose ir viskas sprendžiama formaliai ir pagal nusistovėjusią tvarką, nematant strateginių tikslų.

| 3.2 | Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad nepavyko įvesti bendros ES registracijos sistemos, kaip iš pradžių buvo planuota. Komiteto nuomone, ilgainiui tokią sistemą vis tiek reikės įvesti. |
| --- | --- |

3.2

Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad nepavyko įvesti bendros ES registracijos sistemos, kaip iš pradžių buvo planuota. Komiteto nuomone, ilgainiui tokią sistemą vis tiek reikės įvesti.

| 3.3 | EESRK nuomone, bendra registracijos sistema neatimtų iš valstybių narių joms reikalingų pajamų, nes per tą pačią sistemą registracijos mokesčius būtų galima susigrąžinti. Be to, bendra registracijos sistema būtų skaidresnė ir atsekamesnė. |
| --- | --- |

3.3

EESRK nuomone, bendra registracijos sistema neatimtų iš valstybių narių joms reikalingų pajamų, nes per tą pačią sistemą registracijos mokesčius būtų galima susigrąžinti. Be to, bendra registracijos sistema būtų skaidresnė ir atsekamesnė.

| 3.4 | EESRK mano, kad reglamento projekte tinkamai sprendžiamos esminės problemos ir numatomos tinkamos procedūrinės taisyklės, kaip nustatyti ir įveikti galimas grėsmes klientams ir atsakingoms institucijoms. Užuot pasirinkus pernelyg apdairią biurokratinę tvarką, reglamentu ieškoma subalansuoto rizikos valdymo būdų. |
| --- | --- |

3.4

EESRK mano, kad reglamento projekte tinkamai sprendžiamos esminės problemos ir numatomos tinkamos procedūrinės taisyklės, kaip nustatyti ir įveikti galimas grėsmes klientams ir atsakingoms institucijoms. Užuot pasirinkus pernelyg apdairią biurokratinę tvarką, reglamentu ieškoma subalansuoto rizikos valdymo būdų.

| 3.5 | Dokumento projekte atsižvelgiama į naudotų variklinių transporto priemonių rinkos interesus ir pakankamai gerai reglamentuojama tarpvalstybinio nusikalstamumo prevencija. |
| --- | --- |

3.5

Dokumento projekte atsižvelgiama į naudotų variklinių transporto priemonių rinkos interesus ir pakankamai gerai reglamentuojama tarpvalstybinio nusikalstamumo prevencija.

| 3.6 | EESRK tikisi, kad priėmus šį reglamentą transporto priemonę užregistruoti kitoje šalyje bus taip pat nesudėtinga kaip ją perregistruoti toje pačioje šalyje, kad už tai nereikės papildomai mokėti, nereikės atlikti apžiūrų ir teikti papildomų dokumentų. Kitos šalys papildomų administracinių, neefektyvių ir brangių procedūrų (pavyzdžiui, techninės apžiūros) galės reikalauti tik tuo atveju, jeigu bus pateikta ne visa informacija arba jeigu ji bus neteisinga. Be to, tarpvalstybinės registracijos kaina neturėtų viršyti vietinės registracijos kainos. |
| --- | --- |

3.6

EESRK tikisi, kad priėmus šį reglamentą transporto priemonę užregistruoti kitoje šalyje bus taip pat nesudėtinga kaip ją perregistruoti toje pačioje šalyje, kad už tai nereikės papildomai mokėti, nereikės atlikti apžiūrų ir teikti papildomų dokumentų. Kitos šalys papildomų administracinių, neefektyvių ir brangių procedūrų (pavyzdžiui, techninės apžiūros) galės reikalauti tik tuo atveju, jeigu bus pateikta ne visa informacija arba jeigu ji bus neteisinga. Be to, tarpvalstybinės registracijos kaina neturėtų viršyti vietinės registracijos kainos.

| 3.7 | EESRK labai palankiai vertina tai, jog reglamente nereikalaujama, kad duomenis turi gauti eiliniai piliečiai. Tikimės, kad nuostatos, įpareigojančios kompetentingas institucijas keistis duomenimis, turės įtakos bendradarbiavimui ir kitose, reikšmingesnėse srityse, taigi ir padės puoselėti Europos vertybes ir bendrus interesus. |
| --- | --- |

3.7

EESRK labai palankiai vertina tai, jog reglamente nereikalaujama, kad duomenis turi gauti eiliniai piliečiai. Tikimės, kad nuostatos, įpareigojančios kompetentingas institucijas keistis duomenimis, turės įtakos bendradarbiavimui ir kitose, reikšmingesnėse srityse, taigi ir padės puoselėti Europos vertybes ir bendrus interesus.

| 3.8 | EESRK nuomone, ilgainiui nėra prasmės palikti galioti laikiną ir profesinės paskirties registraciją. Pastaroji tėra tik laikina išeitis. Be to, Komitetas čia įžvelgia tam tikrą prieštarą – reikalavimų neatitinkančioms transporto priemonėms suteikiamas ribotas leidimas ir kai kuriais atvejais iš vienos šalies į kitą jomis nuvažiuojamas net didesnis atstumas. Taip neturėtų būti – tokios transporto priemonės turėtų būti transportuojamos arba, jeigu jų techninė būklė dar yra patenkinama, joms gali būti išduotas laikinas leidimas. Bet kokiu atveju laikiną registraciją turinčioms transporto priemonėms reikėtų uždrausti vežti prekes ir keleivius. |
| --- | --- |

3.8

EESRK nuomone, ilgainiui nėra prasmės palikti galioti laikiną ir profesinės paskirties registraciją. Pastaroji tėra tik laikina išeitis. Be to, Komitetas čia įžvelgia tam tikrą prieštarą – reikalavimų neatitinkančioms transporto priemonėms suteikiamas ribotas leidimas ir kai kuriais atvejais iš vienos šalies į kitą jomis nuvažiuojamas net didesnis atstumas. Taip neturėtų būti – tokios transporto priemonės turėtų būti transportuojamos arba, jeigu jų techninė būklė dar yra patenkinama, joms gali būti išduotas laikinas leidimas. Bet kokiu atveju laikiną registraciją turinčioms transporto priemonėms reikėtų uždrausti vežti prekes ir keleivius.

| 3.9 | EESRK palankiai vertina tai, kad privatūs asmenys ir įmonės sutaupys 1,5 milijardo eurų. Komitetas taip pat pripažįsta, kad metinė su reglamentu susijusių 1,5 mln. eurų išlaidų suma ES biudžetui neturės didelio poveikio. Svarbu paminėti ir tai, kad reglamento išlaidas reikės padengti ir iš nacionalinių biudžetų, todėl, kad visiems viskas būtų aišku, būtų gerai pateikti bendrą sąmatą. |
| --- | --- |

3.9

EESRK palankiai vertina tai, kad privatūs asmenys ir įmonės sutaupys 1,5 milijardo eurų. Komitetas taip pat pripažįsta, kad metinė su reglamentu susijusių 1,5 mln. eurų išlaidų suma ES biudžetui neturės didelio poveikio. Svarbu paminėti ir tai, kad reglamento išlaidas reikės padengti ir iš nacionalinių biudžetų, todėl, kad visiems viskas būtų aišku, būtų gerai pateikti bendrą sąmatą.

| 3.10 | EESRK sutinka su reglamento projekto nuostata, kad Komisijai turėtų būti suteikta teisė spręsti technines ir duomenų turinio problemas, su kuriomis bus susiduriama eksploatuojant sistemą Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

3.10

EESRK sutinka su reglamento projekto nuostata, kad Komisijai turėtų būti suteikta teisė spręsti technines ir duomenų turinio problemas, su kuriomis bus susiduriama eksploatuojant sistemą Europos lygmeniu.

| 3.11 | EESRK siūlytų sprendimus priimančioms institucijoms (Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai) pagalvoti, ar perregistruojant transporto priemones nebūtų galima atsižvelgti į kai kurias, o gal net į visas, klientų pradines registracijos išlaidas, išskyrus tuos atvejus, kai transporto priemonė perregistruojama pasikeitus savininkui. |
| --- | --- |

3.11

EESRK siūlytų sprendimus priimančioms institucijoms (Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai) pagalvoti, ar perregistruojant transporto priemones nebūtų galima atsižvelgti į kai kurias, o gal net į visas, klientų pradines registracijos išlaidas, išskyrus tuos atvejus, kai transporto priemonė perregistruojama pasikeitus savininkui.

| 3.12 | EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą atlikti reglamento ex post vertinimą, tačiau siūlo tai daryti ne po ketverių, o po dvejų metų. |
| --- | --- |

3.12

EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą atlikti reglamento ex post vertinimą, tačiau siūlo tai daryti ne po ketverių, o po dvejų metų.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1 | EESRK nuomone, dabartinė reglamento projekto redakcija atitinka lūkesčius – tai pasakytina ir apie visą visumą ir apie atskiras detales. |
| --- | --- |

4.1

EESRK nuomone, dabartinė reglamento projekto redakcija atitinka lūkesčius – tai pasakytina ir apie visą visumą ir apie atskiras detales.

| 4.2 | EESRK pritaria, kad registracijos procedūros turi būti grindžiamos transporto priemonės tipo patvirtinimo duomenimis, kurie naudojami išduodant atitikties liudijimą. Šie duomenys išsamesni už tuos, kurių reikalaujama 1 priede, tačiau jie yra patvirtinti tarptautiniu mastu ir kelete valstybių narių registracijos procedūros jau yra grindžiamos būtent šiais reikalavimais. |
| --- | --- |

4.2

EESRK pritaria, kad registracijos procedūros turi būti grindžiamos transporto priemonės tipo patvirtinimo duomenimis, kurie naudojami išduodant atitikties liudijimą. Šie duomenys išsamesni už tuos, kurių reikalaujama 1 priede, tačiau jie yra patvirtinti tarptautiniu mastu ir kelete valstybių narių registracijos procedūros jau yra grindžiamos būtent šiais reikalavimais.

| 4.3 | Be gamintojų teikiamų techninių duomenų, reikėtų nurodyti ir realias vertes, pagrįstas naujausių oficialių bandymų (pavyzdžiui, susijusių su teršalų išmetimu) rezultatais. |
| --- | --- |

4.3

Be gamintojų teikiamų techninių duomenų, reikėtų nurodyti ir realias vertes, pagrįstas naujausių oficialių bandymų (pavyzdžiui, susijusių su teršalų išmetimu) rezultatais.

2012 m. liepos 12 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Direktyva 95/46/EB (OL L 281, 1995 11 23, p. 31–50) ir Reglamentas 45/2001/EB (OJ L 8, 2001 1 12, p. 1–22).

1

(2)  Tarybos sprendimas 2004/919/EB (OL L 389, 2004 12 30, p. 28).

2

(3)  Direktyva 2002/24/EB (OL L 124, 2002 5 9, p. 1–44.)

3

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/92 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/92

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl didesnio ES valstybių narių solidarumo prieglobsčio srityje – ES geresnio dalijimosi atsakomybe ir didesnio tarpusavio pasitikėjimo darbotvarkė

(COM(2011) 835 final)

2012/C 299/17

Pranešėjas Cristian PÎRVULESCU

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. gruodžio 2 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl didesnio ES valstybių narių solidarumo prieglobsčio srityje – ES geresnio dalijimosi atsakomybe ir didesnio tarpusavio pasitikėjimo darbotvarkė

COM(2011) 835 final.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 27 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 116 narių balsavus už, 3 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Komitetas pritaria Europos Komisijos iniciatyvai ir mano, kad būtina persvarstyti ir pakoreguoti Europos Sąjungos politiką prieglobsčio srityje. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas pritaria Europos Komisijos iniciatyvai ir mano, kad būtina persvarstyti ir pakoreguoti Europos Sąjungos politiką prieglobsčio srityje.

| 1.2 | Komitetas laikosi nuomonės, kad šios politikos kertiniu akmeniu turi išlikti solidarumo principas, nors dėl valstybių narių skaičiaus, jų dydžio ir nevienodos padėties pabėgėlių srautų požiūriu susidaranti įvairovė labai komplikuoja politiką prieglobsčio srityje. Solidarumas neturi būti laikomas vien tik politikos veiksmingumą sustiprinančiu principu, bet ir pamatine vertybe, kuri pateisina ir sustiprina taikomas priemones. |
| --- | --- |

1.2

Komitetas laikosi nuomonės, kad šios politikos kertiniu akmeniu turi išlikti solidarumo principas, nors dėl valstybių narių skaičiaus, jų dydžio ir nevienodos padėties pabėgėlių srautų požiūriu susidaranti įvairovė labai komplikuoja politiką prieglobsčio srityje. Solidarumas neturi būti laikomas vien tik politikos veiksmingumą sustiprinančiu principu, bet ir pamatine vertybe, kuri pateisina ir sustiprina taikomas priemones.

| 1.3 | Būtinos didelės pastangos siekiant užtikrinti, kad viešoji nuomonė, nacionalinė, vietos ir regionų administracija bei atsakingi politikai vieningai remtų pamatines prieglobsčio srities politikos vertybes – pagarbą pagrindinėms žmogaus teisėms, pagalbos teikimą kritinėje padėtyje esantiems asmenims, valstybių narių tarpusavio solidarumą ir pasitikėjimą. |
| --- | --- |

1.3

Būtinos didelės pastangos siekiant užtikrinti, kad viešoji nuomonė, nacionalinė, vietos ir regionų administracija bei atsakingi politikai vieningai remtų pamatines prieglobsčio srities politikos vertybes – pagarbą pagrindinėms žmogaus teisėms, pagalbos teikimą kritinėje padėtyje esantiems asmenims, valstybių narių tarpusavio solidarumą ir pasitikėjimą.

| 1.4 | Komitetas mano, kad paskatomis pagrįstas požiūris padėtų veiksmingai įgyvendinti prieglobsčio srities politiką, tačiau su sąlyga, kad bus tiksliai nustatytos tinkamiausios priemonės, kurios bus deramai (taip pat ir finansiniu požiūriu) remiamos. |
| --- | --- |

1.4

Komitetas mano, kad paskatomis pagrįstas požiūris padėtų veiksmingai įgyvendinti prieglobsčio srities politiką, tačiau su sąlyga, kad bus tiksliai nustatytos tinkamiausios priemonės, kurios bus deramai (taip pat ir finansiniu požiūriu) remiamos.

| 1.5 | Praktinio bendradarbiavimo srityje Komitetas ragina Europos prieglobsčio paramos biurą (angl. European Asylum Support Office – EASO) greičiau išvystyti savo operacinį pajėgumą. Skubiai reikalingas EASO pajėgumų stiprinimas turi vykti derinant šiuos veiksmus su Prieglobsčio ir migracijos fondo programavimu ir jo įgyvendinimo veikla. |
| --- | --- |

1.5

Praktinio bendradarbiavimo srityje Komitetas ragina Europos prieglobsčio paramos biurą (angl. European Asylum Support Office – EASO) greičiau išvystyti savo operacinį pajėgumą. Skubiai reikalingas EASO pajėgumų stiprinimas turi vykti derinant šiuos veiksmus su Prieglobsčio ir migracijos fondo programavimu ir jo įgyvendinimo veikla.

| 1.6 | Be to, Komitetas ragina tobulinti pabėgėlių integracijos priemones. Nors jau aišku, kad Europos Sąjungos prieglobsčio sistema, kurią norime sukurti, yra veiksminga, kai reikia skubiai ir tinkamai suteikti pabėgėlio statusą, ji gali neįstengti užtikrinti sėkmingos integracijos. |
| --- | --- |

1.6

Be to, Komitetas ragina tobulinti pabėgėlių integracijos priemones. Nors jau aišku, kad Europos Sąjungos prieglobsčio sistema, kurią norime sukurti, yra veiksminga, kai reikia skubiai ir tinkamai suteikti pabėgėlio statusą, ji gali neįstengti užtikrinti sėkmingos integracijos.

| 1.7 | Prieglobsčio politika, be horizontalios struktūros, kuri jai jau suteikta, turi būti planuojama numatant visą prieglobsčio ciklą, ir pagrindiniais proceso subjektais turi būti asmenys, kuriems gresia pavojus. Šis būdas padės identifikuoti kliūtis ir nesklandumus. |
| --- | --- |

1.7

Prieglobsčio politika, be horizontalios struktūros, kuri jai jau suteikta, turi būti planuojama numatant visą prieglobsčio ciklą, ir pagrindiniais proceso subjektais turi būti asmenys, kuriems gresia pavojus. Šis būdas padės identifikuoti kliūtis ir nesklandumus.

| 1.8 | Reikia priminti, kad solidarumo principas taikytinas ne tik valstybių narių lygmeniu – tai bendrasis principas, apsprendžiantis žmoniškąją asmenų ir jų grupių sąveiką. Žmogiškojo solidarumo dvasią, kaip Europos Sąjungos pamatinių vertybių sudedamąją dalį, reikia puoselėti ir skatinti nepaisant nei racionalumu grindžiamų argumentų, nei imigracijos ir prieglobsčio srities politikos daromo spaudimo. |
| --- | --- |

1.8

Reikia priminti, kad solidarumo principas taikytinas ne tik valstybių narių lygmeniu – tai bendrasis principas, apsprendžiantis žmoniškąją asmenų ir jų grupių sąveiką. Žmogiškojo solidarumo dvasią, kaip Europos Sąjungos pamatinių vertybių sudedamąją dalį, reikia puoselėti ir skatinti nepaisant nei racionalumu grindžiamų argumentų, nei imigracijos ir prieglobsčio srities politikos daromo spaudimo.

| 1.9 | Pilietinės visuomenės organizacijų ir Komiteto sukaupta veiklos šioje sityje patirtis gali padėti atlikti nuodugnesnį ir išsamesnį prieglobsčio politikos vertinimą. |
| --- | --- |

1.9

Pilietinės visuomenės organizacijų ir Komiteto sukaupta veiklos šioje sityje patirtis gali padėti atlikti nuodugnesnį ir išsamesnį prieglobsčio politikos vertinimą.

2.   Įžanga

| 2.1 | Komisijos dokumente nurodyta, kad „Solidarumas – viena pagrindinių Europos Sąjungos vertybių ir vienas svarbiausių bendros Europos prieglobsčio politikos principų [...]. Dabar jis įtvirtintas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 80 straipsnyje“. |
| --- | --- |

2.1

Komisijos dokumente nurodyta, kad „Solidarumas – viena pagrindinių Europos Sąjungos vertybių ir vienas svarbiausių bendros Europos prieglobsčio politikos principų [...]. Dabar jis įtvirtintas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 80 straipsnyje“.

| 2.2 | Kaip pabrėžta Komisijos dokumente, prieglobsčio prašytojų srautų dydis pasikeitė, ir jei „2001 m. 27 ES valstybėse narėse pateikta daugiausia – 425 000 prašymų, 2006 m. jų gauta mažiau nei 200 000, o šiais metais tikimasi didelio šuolio“. |
| --- | --- |

2.2

Kaip pabrėžta Komisijos dokumente, prieglobsčio prašytojų srautų dydis pasikeitė, ir jei „2001 m. 27 ES valstybėse narėse pateikta daugiausia – 425 000 prašymų, 2006 m. jų gauta mažiau nei 200 000, o šiais metais tikimasi didelio šuolio“.

| 2.3 | Komisija siūlo sustiprinti ES valstybių narių solidarumą prieglobsčio srityje šiais keturiais aspektais: „praktinis bendradarbiavimas ir techninė pagalba, finansinis solidarumas, atsakomybės paskirstymas ir prieglobsčio sistemos valdymo priemonių tobulinimas“. |
| --- | --- |

2.3

Komisija siūlo sustiprinti ES valstybių narių solidarumą prieglobsčio srityje šiais keturiais aspektais: „praktinis bendradarbiavimas ir techninė pagalba, finansinis solidarumas, atsakomybės paskirstymas ir prieglobsčio sistemos valdymo priemonių tobulinimas“.

| 2.4 | Komisija savo komunikatu taip pat siekia „padėti galutinai parengti prieglobsčio teisės aktų paketą, atsižvelgiant į tai, kad ateinantys keletas mėnesių bus itin svarbūs siekiant įgyvendinti 2012 m. tikslą, kurio atžvilgiu solidarumo aspektas yra privalomas“. |
| --- | --- |

2.4

Komisija savo komunikatu taip pat siekia „padėti galutinai parengti prieglobsčio teisės aktų paketą, atsižvelgiant į tai, kad ateinantys keletas mėnesių bus itin svarbūs siekiant įgyvendinti 2012 m. tikslą, kurio atžvilgiu solidarumo aspektas yra privalomas“.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Komitetas pritaria Europos Komisijos iniciatyvai ir laikosi nuomonės, jog būtina atlikti nuodugnų Europos Sąjungos politikos prieglobsčio srityje tyrimą siekiant ją iš esmės pakoreguoti, kad būtų pasiekti norimi tikslai. |
| --- | --- |

3.1

Komitetas pritaria Europos Komisijos iniciatyvai ir laikosi nuomonės, jog būtina atlikti nuodugnų Europos Sąjungos politikos prieglobsčio srityje tyrimą siekiant ją iš esmės pakoreguoti, kad būtų pasiekti norimi tikslai.

| 3.2 | Šiandien dėl pastaruoju metu Šiaurės Afrikos, Artimųjų ir Tolimųjų Rytų šalyse įvykusių svarbių politinių pokyčių Europos Sąjungoje persvarstoma prieglobsčio politika. Gausybė asmenų buvo priversti ieškoti prieglobsčio bėgdami į ES valstybes nares. |
| --- | --- |

3.2

Šiandien dėl pastaruoju metu Šiaurės Afrikos, Artimųjų ir Tolimųjų Rytų šalyse įvykusių svarbių politinių pokyčių Europos Sąjungoje persvarstoma prieglobsčio politika. Gausybė asmenų buvo priversti ieškoti prieglobsčio bėgdami į ES valstybes nares.

| 3.3 | Komitetas mano, kad šios politikos kertiniu akmeniu turi išlikti solidarumo principas, nors valstybių narių skaičius, jų dydis bei jų padėtis pabėgėlių srautų požiūriu labai apsunkina praktinį solidarumo užtikrinimą ir veiksmų derinimą. |
| --- | --- |

3.3

Komitetas mano, kad šios politikos kertiniu akmeniu turi išlikti solidarumo principas, nors valstybių narių skaičius, jų dydis bei jų padėtis pabėgėlių srautų požiūriu labai apsunkina praktinį solidarumo užtikrinimą ir veiksmų derinimą.

| 3.4 | Kad būtų veiksminga pabėgėlių srautų pokyčių atžvilgiu, prieglobsčio sistema turi būti lanksti, bet kartu ir tvirta, kad institucinės procedūros ir kitos integravimo priemonės duotų konkrečių rezultatų. |
| --- | --- |

3.4

Kad būtų veiksminga pabėgėlių srautų pokyčių atžvilgiu, prieglobsčio sistema turi būti lanksti, bet kartu ir tvirta, kad institucinės procedūros ir kitos integravimo priemonės duotų konkrečių rezultatų.

| 3.5 | Reikia taip pat priminti, kad solidarumo principas taikytinas ne tik valstybių narių lygmeniu – tai bendrasis principas, apsprendžiantis žmoniškąją asmenų ir jų grupių sąveiką. Žmogiškojo solidarumo dvasią, kaip Europos Sąjungos pamatinių vertybių sudedamąją dalį, reikia puoselėti ir skatinti nepaisant racionalumu grindžiamų argumentų ar imigracijos ir prieglobsčio srities politikos daromo spaudimo. |
| --- | --- |

3.5

Reikia taip pat priminti, kad solidarumo principas taikytinas ne tik valstybių narių lygmeniu – tai bendrasis principas, apsprendžiantis žmoniškąją asmenų ir jų grupių sąveiką. Žmogiškojo solidarumo dvasią, kaip Europos Sąjungos pamatinių vertybių sudedamąją dalį, reikia puoselėti ir skatinti nepaisant racionalumu grindžiamų argumentų ar imigracijos ir prieglobsčio srities politikos daromo spaudimo.

| 3.6 | Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija pabrėžė pasitikėjimo svarbą. Solidarumo principą papildo pasitikėjimo principas, o tai padidina valstybių narių atsakomybę. Šios politikos sėkmė priklauso nuo kiekvienos valstybės narės dalyvavimo ir tarpusavio paramos. Kiekvienos valstybės narės veiksmus sąlygoja kitų valstybių narių veiksmai, ir todėl būtina ryžtingai tęsti veiksmų koordinavimą ir derinimą. |
| --- | --- |

3.6

Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija pabrėžė pasitikėjimo svarbą. Solidarumo principą papildo pasitikėjimo principas, o tai padidina valstybių narių atsakomybę. Šios politikos sėkmė priklauso nuo kiekvienos valstybės narės dalyvavimo ir tarpusavio paramos. Kiekvienos valstybės narės veiksmus sąlygoja kitų valstybių narių veiksmai, ir todėl būtina ryžtingai tęsti veiksmų koordinavimą ir derinimą.

| 3.7 | Tačiau Komitetas pažymi, kad prieglobsčio politika dar nei konsoliduota, nei veiksminga. Atskirų valstybių narių atvirumo ir pasirengimo priimti pabėgėlius lygis labai nevienodas, kaip ir jų pozicija Europos Sąjungos prieglobsčio politikos kūrimo atžvilgiu. Būtinos didelės pastangos siekiant užtikrinti, kad viešoji nuomonė, nacionalinė, vietos ir regionų administracija bei atsakingi politikai vieningai remtų pagrindines prieglobsčio srities politikos vertybes – pagarbą pagrindinėms žmogaus teisėms, pagalbos teikimą kritinėje padėtyje esantiems asmenims, valstybių narių tarpusavio solidarumą ir pasitikėjimą. Be to, daugiau dėmesio būtina skirti šios politikos įgyvendinimui. Praktinė patirtis rodo, kad tiek savo kilmės šalyje, tiek ir priimančioje šalyje pabėgėliai yra pažeidžiami. |
| --- | --- |

3.7

Tačiau Komitetas pažymi, kad prieglobsčio politika dar nei konsoliduota, nei veiksminga. Atskirų valstybių narių atvirumo ir pasirengimo priimti pabėgėlius lygis labai nevienodas, kaip ir jų pozicija Europos Sąjungos prieglobsčio politikos kūrimo atžvilgiu. Būtinos didelės pastangos siekiant užtikrinti, kad viešoji nuomonė, nacionalinė, vietos ir regionų administracija bei atsakingi politikai vieningai remtų pagrindines prieglobsčio srities politikos vertybes – pagarbą pagrindinėms žmogaus teisėms, pagalbos teikimą kritinėje padėtyje esantiems asmenims, valstybių narių tarpusavio solidarumą ir pasitikėjimą. Be to, daugiau dėmesio būtina skirti šios politikos įgyvendinimui. Praktinė patirtis rodo, kad tiek savo kilmės šalyje, tiek ir priimančioje šalyje pabėgėliai yra pažeidžiami.

| 3.8 | Organizuota pilietinė visuomenė, kuri nuolat išdėsto nuomonę per savo atstovus Komitete, atkreipė dėmesį į prieglobsčio politikos spragas, susijusias su jos vizija, struktūra ir įgyvendinimu, ir pateikė daugelį rekomendacijų, kuriomis siekiama ją patobulinti. Iki šiol atliktas koregavimas – derinimas, specialių programų finansavimas ar institucinės reformos – nepadėjo konsoliduoti bendros prieglobsčio politikos. Būtina reformuoti šią politiką, ir Komitetas dar kartą patvirtina, kad yra pasiryžęs prisidėti vykdant šį procesą. |
| --- | --- |

3.8

Organizuota pilietinė visuomenė, kuri nuolat išdėsto nuomonę per savo atstovus Komitete, atkreipė dėmesį į prieglobsčio politikos spragas, susijusias su jos vizija, struktūra ir įgyvendinimu, ir pateikė daugelį rekomendacijų, kuriomis siekiama ją patobulinti. Iki šiol atliktas koregavimas – derinimas, specialių programų finansavimas ar institucinės reformos – nepadėjo konsoliduoti bendros prieglobsčio politikos. Būtina reformuoti šią politiką, ir Komitetas dar kartą patvirtina, kad yra pasiryžęs prisidėti vykdant šį procesą.

| 3.9 | Komitetas laikosi nuomonės, kad atėjo laikas daug griežčiau įtvirtinti solidarumo ir pasitikėjimo principus. Konkrečiai jis siūlo veikti dviem papildomomis veiklos kryptimis. Pirmosios krypties tikslas – vidutinės trukmės ir ilgalaikėje perspektyvoje pakeisti – visų pirma vietos ir nacionalinio lygmens nuomonę formuojančių asmenų, sprendimus priimančių politikų ir viešosios valdžios pareigūnų – nuostatą ir požiūrį į prieglobsčio reiškinį. |
| --- | --- |

3.9

Komitetas laikosi nuomonės, kad atėjo laikas daug griežčiau įtvirtinti solidarumo ir pasitikėjimo principus. Konkrečiai jis siūlo veikti dviem papildomomis veiklos kryptimis. Pirmosios krypties tikslas – vidutinės trukmės ir ilgalaikėje perspektyvoje pakeisti – visų pirma vietos ir nacionalinio lygmens nuomonę formuojančių asmenų, sprendimus priimančių politikų ir viešosios valdžios pareigūnų – nuostatą ir požiūrį į prieglobsčio reiškinį.

| 3.10 | Antrąja kryptimi iš dalies jau imtasi tam tikrų pastangų, tačiau ji turi būti geriau struktūruota ir apibrėžta. Šią veiklos kryptį įgyvendina solidarumo ir pasitikėjimo principus remiantys instituciniai mechanizmai, skatinantys nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą. Paskatomis grindžiamas požiūris galėtų atverti kelią prieglobsčio politikai, bet su sąlyga, kad bus teisingai nustatytos geriausios priemonės, kurios gaus deramą (taip pat ir finansiniu požiūriu) paramą. |
| --- | --- |

3.10

Antrąja kryptimi iš dalies jau imtasi tam tikrų pastangų, tačiau ji turi būti geriau struktūruota ir apibrėžta. Šią veiklos kryptį įgyvendina solidarumo ir pasitikėjimo principus remiantys instituciniai mechanizmai, skatinantys nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą. Paskatomis grindžiamas požiūris galėtų atverti kelią prieglobsčio politikai, bet su sąlyga, kad bus teisingai nustatytos geriausios priemonės, kurios gaus deramą (taip pat ir finansiniu požiūriu) paramą.

| 3.11 | Komitetas taip pat ragina tobulinti pabėgėlių integracijos priemones. Organizacijų, veikiančių šioje srityje duomenimis, yra daug įrodymų, kad prieglobsčio prašytojai susiduria su diskriminacija, jiems nesuteikiama galimybė gauti pagrindines viešąsias paslaugas, jei susiduria su apgyvendinimo problemomis ir jiems sunku užsitikrinti asmeninę saugą. Nors procedūros, kuriomis greitai ir tinkamai suteikiamas pabėgėlio statusas, yra veiksmingos, mūsų kuriama Europos Sąjungos prieglobsčio sistema gali patirti pralaimėjimą integracijos užtikrinimo srityje. |
| --- | --- |

3.11

Komitetas taip pat ragina tobulinti pabėgėlių integracijos priemones. Organizacijų, veikiančių šioje srityje duomenimis, yra daug įrodymų, kad prieglobsčio prašytojai susiduria su diskriminacija, jiems nesuteikiama galimybė gauti pagrindines viešąsias paslaugas, jei susiduria su apgyvendinimo problemomis ir jiems sunku užsitikrinti asmeninę saugą. Nors procedūros, kuriomis greitai ir tinkamai suteikiamas pabėgėlio statusas, yra veiksmingos, mūsų kuriama Europos Sąjungos prieglobsčio sistema gali patirti pralaimėjimą integracijos užtikrinimo srityje.

| 3.12 | Šiuo klausimu Komitetas rekomenduoja, kad be jau veikiančios horizontalios struktūros prieglobsčio politika būtų įvertinta ir viso prieglobsčio ciklo požiūriu, t. y., stebint asmenų, kuriems gresia pavojus, likimą nuo jų patekimo į Europos Sąjungos teritoriją, įskaitant prieglobsčio prašymo procedūras, taip pat taikomas integracijos priemones bei jų integravimosi perspektyvas vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu arba, kitu atveju, jų grįžimą į kilmės šalį. Jei rengiant šią politiką bus remiamasi viso kritinėje padėtyje esančio asmens prieglobsčio ciklo stebėjimu, sugebėsime geriau nustatyti kliūtis ir nesklandumus. |
| --- | --- |

3.12

Šiuo klausimu Komitetas rekomenduoja, kad be jau veikiančios horizontalios struktūros prieglobsčio politika būtų įvertinta ir viso prieglobsčio ciklo požiūriu, t. y., stebint asmenų, kuriems gresia pavojus, likimą nuo jų patekimo į Europos Sąjungos teritoriją, įskaitant prieglobsčio prašymo procedūras, taip pat taikomas integracijos priemones bei jų integravimosi perspektyvas vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu arba, kitu atveju, jų grįžimą į kilmės šalį. Jei rengiant šią politiką bus remiamasi viso kritinėje padėtyje esančio asmens prieglobsčio ciklo stebėjimu, sugebėsime geriau nustatyti kliūtis ir nesklandumus.

| 3.13 | Patirtis, kurią šioje srityje yra sukaupusios pilietinės visuomenės organizacijos ir Komitetas, gali padėti įvykdyti nuodugnesnį ir išsamesnį prieglobsčio politikos tyrimą. Šią politiką būtina persvarstyti atsižvelgiant į neseniai įvykusius politinius pokyčius ES kaimyninėse šalyse. Komitetas mano, kad derėtų aiškiau apmąstyti, koks vaidmuo Komisijos komunikate tenka pilietinės visuomenės organizacijoms. |
| --- | --- |

3.13

Patirtis, kurią šioje srityje yra sukaupusios pilietinės visuomenės organizacijos ir Komitetas, gali padėti įvykdyti nuodugnesnį ir išsamesnį prieglobsčio politikos tyrimą. Šią politiką būtina persvarstyti atsižvelgiant į neseniai įvykusius politinius pokyčius ES kaimyninėse šalyse. Komitetas mano, kad derėtų aiškiau apmąstyti, koks vaidmuo Komisijos komunikate tenka pilietinės visuomenės organizacijoms.

| 3.14 | Komitetas taip pat palankiai vertina vietos valdžios institucijų ir Regionų komiteto dalyvavimą rengiant prieglobsčio politiką ir mano, kad subnacionalinės valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant sėkmingą šios politikos, ir visų pirma integracijos priemonių, įgyvendinimą. Subnacionalines valdžios institucijas būtina skatinti – visų pirma aktyviomis finansinėmis priemonėmis – atlikti aktyvesnį vaidmenį užtikrinant pabėgėlių integraciją. |
| --- | --- |

3.14

Komitetas taip pat palankiai vertina vietos valdžios institucijų ir Regionų komiteto dalyvavimą rengiant prieglobsčio politiką ir mano, kad subnacionalinės valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant sėkmingą šios politikos, ir visų pirma integracijos priemonių, įgyvendinimą. Subnacionalines valdžios institucijas būtina skatinti – visų pirma aktyviomis finansinėmis priemonėmis – atlikti aktyvesnį vaidmenį užtikrinant pabėgėlių integraciją.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1 | Komitetas palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pabrėžė su praktiniu bendradarbiavimu susijusių aspektų svarbą. Kaip ir būtini pakeitimai, kuriuos numatoma padaryti paketą sudarančiuose teisės aktuose, praktinis bendradarbiavimas užtikrins galimybę atlikti konkrečius prieglobsčio suteikimo procedūrų patobulinimus. Gerinant praktinį bendradarbiavimą reikėtų siekti sumažinti su prieglobsčio suteikimu susijusią biurokratiją ir sutrumpinti šias procedūras. |
| --- | --- |

4.1

Komitetas palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pabrėžė su praktiniu bendradarbiavimu susijusių aspektų svarbą. Kaip ir būtini pakeitimai, kuriuos numatoma padaryti paketą sudarančiuose teisės aktuose, praktinis bendradarbiavimas užtikrins galimybę atlikti konkrečius prieglobsčio suteikimo procedūrų patobulinimus. Gerinant praktinį bendradarbiavimą reikėtų siekti sumažinti su prieglobsčio suteikimu susijusią biurokratiją ir sutrumpinti šias procedūras.

| 4.1.1 | Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) sukūrimas yra sveikintina iniciatyva, kuri, nors jo veikla dar tik prasideda, rodo didžiulį valstybių narių bendradarbiavimo potencialą. Pirmieji EASO veiksmai yra teikti pagalbą ir mokymą. Komitetas ragina EASO skubiau vystyti savo operacinį pajėgumą. Skubiai reikalingas EASO pajėgumų stiprinimas turi vykti derinant šiuos veiksmus su Prieglobsčio ir migracijos fondo programavimu ir jo įgyvendinimo veikla. Darbuotojų komandiravimas ir skubių veiksmų vykdymas padėtų paskleisti informaciją apie šią struktūrą ir sustiprinti pasitikėjimą ja. Numatyta metinė ataskaita padėtų gauti tinkamų duomenų apie prieglobstį. Komitetas pageidauja, kad metinėje ataskaitoje būtų atsižvelgta į liudijimus, kurių daug galėtų pateikti šioje srityje dirbančios pilietinės visuomenės organizacijos. |
| --- | --- |

4.1.1

Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) sukūrimas yra sveikintina iniciatyva, kuri, nors jo veikla dar tik prasideda, rodo didžiulį valstybių narių bendradarbiavimo potencialą. Pirmieji EASO veiksmai yra teikti pagalbą ir mokymą. Komitetas ragina EASO skubiau vystyti savo operacinį pajėgumą. Skubiai reikalingas EASO pajėgumų stiprinimas turi vykti derinant šiuos veiksmus su Prieglobsčio ir migracijos fondo programavimu ir jo įgyvendinimo veikla. Darbuotojų komandiravimas ir skubių veiksmų vykdymas padėtų paskleisti informaciją apie šią struktūrą ir sustiprinti pasitikėjimą ja. Numatyta metinė ataskaita padėtų gauti tinkamų duomenų apie prieglobstį. Komitetas pageidauja, kad metinėje ataskaitoje būtų atsižvelgta į liudijimus, kurių daug galėtų pateikti šioje srityje dirbančios pilietinės visuomenės organizacijos.

| 4.1.2 | Komitetas ragina EASO skubiai vystyti informacijos imigrantų kilmės šalyse rinkimo sistemą. Tai padėtų valstybėms narėms laiku gauti patikimus ir palyginamus duomenis, kurie galėtų palengvinti procedūrą pagreitindami ją ir (galbūt) padarydami ją teisingesnę. Taip pat būtina numatyti nepriklausomų vertintojų atliekamą šios informacijos tikrinimą. |
| --- | --- |

4.1.2

Komitetas ragina EASO skubiai vystyti informacijos imigrantų kilmės šalyse rinkimo sistemą. Tai padėtų valstybėms narėms laiku gauti patikimus ir palyginamus duomenis, kurie galėtų palengvinti procedūrą pagreitindami ją ir (galbūt) padarydami ją teisingesnę. Taip pat būtina numatyti nepriklausomų vertintojų atliekamą šios informacijos tikrinimą.

| 4.1.3 | Nors EASO stiprinimas yra sveikintina iniciatyva, valstybės narės neturėtų dėl jos nustoti vystyti savo prieglobsčio problemų valdymo institucijas ir sprendimo pajėgumus. Laikantis paskatų taikymo logikos, stiprinant EASO kartu turėtų būti diegiami mechanizmai, skirti užtikrinti aktyvesnį nacionalinių institucijų siekį bendradarbiauti Europos Sąjungos lygmeniu ir veiksmingai valdyti prieglobsčio srities problemas. |
| --- | --- |

4.1.3

Nors EASO stiprinimas yra sveikintina iniciatyva, valstybės narės neturėtų dėl jos nustoti vystyti savo prieglobsčio problemų valdymo institucijas ir sprendimo pajėgumus. Laikantis paskatų taikymo logikos, stiprinant EASO kartu turėtų būti diegiami mechanizmai, skirti užtikrinti aktyvesnį nacionalinių institucijų siekį bendradarbiauti Europos Sąjungos lygmeniu ir veiksmingai valdyti prieglobsčio srities problemas.

| 4.1.4 | Krizės laikotarpiu atsiranda galimybė patikrinti institucinių sprendimų tinkamumą. Prieglobsčio politikos srityje jų rezultatai gana prieštaringi. Apskritai paėmus, Europos Sąjunga ir valstybės narės menkai pasirengusios priimti labai didelius pabėgėlių srautus, nors net paviršutiniškas padėties vertinimas rodo, kad tokie srautai tikėtini, bet jau įvažiavimo vietose. Komitetas rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti valstybių narių, kurioms labiausiai gresia didelio ar įprasto masto pabėgėlių srautai, pajėgumui stiprinti. |
| --- | --- |

4.1.4

Krizės laikotarpiu atsiranda galimybė patikrinti institucinių sprendimų tinkamumą. Prieglobsčio politikos srityje jų rezultatai gana prieštaringi. Apskritai paėmus, Europos Sąjunga ir valstybės narės menkai pasirengusios priimti labai didelius pabėgėlių srautus, nors net paviršutiniškas padėties vertinimas rodo, kad tokie srautai tikėtini, bet jau įvažiavimo vietose. Komitetas rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti valstybių narių, kurioms labiausiai gresia didelio ar įprasto masto pabėgėlių srautai, pajėgumui stiprinti.

| 4.1.5 | Labai vertinga būtų tęsti ir plėtoti EASO bendradarbiavimą su kitomis specializuotomis ES agentūromis, tokiomis kaip FRONTEX. Komitetas primygtinai ragina biurą ypatingą dėmesį atkreipti į asmenų, su kuriais jam tenka tiesiogiai ar netiesiogiai susidurti, problemas, susijusias su pagrindinėmis jų teisėmis. Būtina bendradarbiauti su ES pagrindinių teisių agentūra, jei norime, kad prieglobsčio politikos priemonės struktūros ir operatyvumo požiūriu būtų tarpusavyje suderintos. |
| --- | --- |

4.1.5

Labai vertinga būtų tęsti ir plėtoti EASO bendradarbiavimą su kitomis specializuotomis ES agentūromis, tokiomis kaip FRONTEX. Komitetas primygtinai ragina biurą ypatingą dėmesį atkreipti į asmenų, su kuriais jam tenka tiesiogiai ar netiesiogiai susidurti, problemas, susijusias su pagrindinėmis jų teisėmis. Būtina bendradarbiauti su ES pagrindinių teisių agentūra, jei norime, kad prieglobsčio politikos priemonės struktūros ir operatyvumo požiūriu būtų tarpusavyje suderintos.

| 4.1.6 | Komitetas pritaria pasiūlymui naudoti civilinės saugos mechanizmą, kai susiduriama su išskirtiniais migracijos srautais. Tačiau ši galimybė neturėtų susilpninti nacionalinių institucijų pasiryžimo kurti tvirtas prieglobsčio sistemas, gebančias susitvarkyti su pabėgėlių srautų pokyčiais. |
| --- | --- |

4.1.6

Komitetas pritaria pasiūlymui naudoti civilinės saugos mechanizmą, kai susiduriama su išskirtiniais migracijos srautais. Tačiau ši galimybė neturėtų susilpninti nacionalinių institucijų pasiryžimo kurti tvirtas prieglobsčio sistemas, gebančias susitvarkyti su pabėgėlių srautų pokyčiais.

| 4.1.7 | Pirmiausia reikia naudoti šių finansinių metų lėšas, kad būtų veiksmingai įgyvendintas atnaujintas teisės aktų paketas. Vis dėlto Komitetas nori atkreipti dėmesį į tai, kad reikia ir toliau stiprinti pajėgumus tų valstybių narių, kuris susiduria su dideliais pabėgėlių srautais. Kadangi šalių, iš kurių atkeliauja šie srautai, geopolitinė padėtis išlieka nestabili, negalima tikėtis, kad pabėgėlių skaičius smarkiai sumažės. Todėl labai svarbu stiprinti šalių, į kurias patenka šie srautai, sistemas, kartu imantis pastangų suderinti teisės aktus bei juos įgyvendinti. Jau vykdomi projektai, kurių dauguma novatoriški, turi būti tęsiami ir tinkamai remiami Jei nebus pasiekta įtikinamų rezultatų, valstybių narių pasitikėjimas ES parama sumažės, o jų pasiryžimas ateityje dėti dar daugiau pastangų bus nuslopintas. |
| --- | --- |

4.1.7

Pirmiausia reikia naudoti šių finansinių metų lėšas, kad būtų veiksmingai įgyvendintas atnaujintas teisės aktų paketas. Vis dėlto Komitetas nori atkreipti dėmesį į tai, kad reikia ir toliau stiprinti pajėgumus tų valstybių narių, kuris susiduria su dideliais pabėgėlių srautais. Kadangi šalių, iš kurių atkeliauja šie srautai, geopolitinė padėtis išlieka nestabili, negalima tikėtis, kad pabėgėlių skaičius smarkiai sumažės. Todėl labai svarbu stiprinti šalių, į kurias patenka šie srautai, sistemas, kartu imantis pastangų suderinti teisės aktus bei juos įgyvendinti. Jau vykdomi projektai, kurių dauguma novatoriški, turi būti tęsiami ir tinkamai remiami Jei nebus pasiekta įtikinamų rezultatų, valstybių narių pasitikėjimas ES parama sumažės, o jų pasiryžimas ateityje dėti dar daugiau pastangų bus nuslopintas.

| 4.1.8 | Nuo 2014 m. valstybės narės galės naudotis naujuoju Prieglobsčio ir migracijos fondu. Komitetas ragina Komisiją pradėti rimtą dialogą su valstybėmis narėmis siekiant tiksliai nustatyti nacionalinio lygmens poreikius ir prioritetus. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, kaip organizuotos pilietinės visuomenės atstovas, taip pat Regionų komitetas ir vietos valdžios institucijos būtinai privalo dalyvauti šiame dialoge. Fondo programavime turi būti aiškiai nurodyti tiek valstybių narių poreikiai ir prioritetai, tiek turimi ištekliai ir priemonės. Be to, Komitetas mano, kad, nustačius reikalavimą teikti metinę ataskaitą apie lėšų panaudojimą, valstybės narės bus įpareigotos prisiimti atsakomybę ir paskatintos ryžtingiau siekti prieglobsčio politikos tikslų. |
| --- | --- |

4.1.8

Nuo 2014 m. valstybės narės galės naudotis naujuoju Prieglobsčio ir migracijos fondu. Komitetas ragina Komisiją pradėti rimtą dialogą su valstybėmis narėmis siekiant tiksliai nustatyti nacionalinio lygmens poreikius ir prioritetus. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, kaip organizuotos pilietinės visuomenės atstovas, taip pat Regionų komitetas ir vietos valdžios institucijos būtinai privalo dalyvauti šiame dialoge. Fondo programavime turi būti aiškiai nurodyti tiek valstybių narių poreikiai ir prioritetai, tiek turimi ištekliai ir priemonės. Be to, Komitetas mano, kad, nustačius reikalavimą teikti metinę ataskaitą apie lėšų panaudojimą, valstybės narės bus įpareigotos prisiimti atsakomybę ir paskatintos ryžtingiau siekti prieglobsčio politikos tikslų.

| 4.1.9 | Komitetas konstatuoja, kad pilietinės visuomenės organizacijoms sunkiai pavyksta gauti finansavimą, kuris reikalingas įgyvendinti projektams, galintiems turėti didelį poveikį vietos mastu. Reikia supaprastinti procedūras, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos dalyvauti pilietinei visuomenei ir prieglobsčio prašytojams. |
| --- | --- |

4.1.9

Komitetas konstatuoja, kad pilietinės visuomenės organizacijoms sunkiai pavyksta gauti finansavimą, kuris reikalingas įgyvendinti projektams, galintiems turėti didelį poveikį vietos mastu. Reikia supaprastinti procedūras, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos dalyvauti pilietinei visuomenei ir prieglobsčio prašytojams.

| 4.1.10 | Komitetas pritaria Europos Komisijos ketinimui turimas lėšas prioritetine tvarka naudoti šalims, kurios šiuo metu susiduria su dideliais pabėgėlių srautais. Ši priemonė paskatins tas šalis aktyviau veikti ir sutelkti turimus pajėgumus. Be to, tai bus puikus pagrindinio prieglobsčio politikos principo – solidarumo – praktinio įgyvendinimo pavyzdys. |
| --- | --- |

4.1.10

Komitetas pritaria Europos Komisijos ketinimui turimas lėšas prioritetine tvarka naudoti šalims, kurios šiuo metu susiduria su dideliais pabėgėlių srautais. Ši priemonė paskatins tas šalis aktyviau veikti ir sutelkti turimus pajėgumus. Be to, tai bus puikus pagrindinio prieglobsčio politikos principo – solidarumo – praktinio įgyvendinimo pavyzdys.

| 4.1.11 | Vadovaudamasis tuo pačiu požiūriu, Komitetas neabejodamas pritaria finansinėms paskatoms, kurias reikėtų suteikti valstybėms narėms. Panašias į tas, kurios šiuo metu naudojamos perkeliant konkrečių kategorijų pabėgėlius (pažeidžiamus asmenis ir jų grupes, kuriems taikomos regioninės apsaugos programos), siekiant atlyginti išlaidas valstybėms narėms, kurios sutinka priimti iš kitos valstybės narės perkeliamus asmenis, kuriems taikoma tarptautinė apsauga. |
| --- | --- |

4.1.11

Vadovaudamasis tuo pačiu požiūriu, Komitetas neabejodamas pritaria finansinėms paskatoms, kurias reikėtų suteikti valstybėms narėms. Panašias į tas, kurios šiuo metu naudojamos perkeliant konkrečių kategorijų pabėgėlius (pažeidžiamus asmenis ir jų grupes, kuriems taikomos regioninės apsaugos programos), siekiant atlyginti išlaidas valstybėms narėms, kurios sutinka priimti iš kitos valstybės narės perkeliamus asmenis, kuriems taikoma tarptautinė apsauga.

| 4.1.12 | Turimas lėšas būtina papildyti ir iš kitų finansavimo šaltinių, tokių kaip Europos socialinis fondas ir Europos regioninės plėtros fondas. Be to, Komitetas rekomenduoja organizuotai pilietinei visuomenei ir vietos ir regionų valdžios institucijoms aktyviau įsitraukti į šių projektų vykdymą. |
| --- | --- |

4.1.12

Turimas lėšas būtina papildyti ir iš kitų finansavimo šaltinių, tokių kaip Europos socialinis fondas ir Europos regioninės plėtros fondas. Be to, Komitetas rekomenduoja organizuotai pilietinei visuomenei ir vietos ir regionų valdžios institucijoms aktyviau įsitraukti į šių projektų vykdymą.

| 4.2 | Komitetas pritaria pastangoms, kurių imamasi siekiant reformuoti Dublino reglamentą. Daugybė duomenų, ypač tų, kuriuos pateikia pilietinės visuomenės organizacijos, rodo, kad sistema neužtikrina norimų tikslų. Diskusijose dėl šio reglamento reformos, būtinose vidutinio laikotarpio ir ilgalaikėje perspektyvoje, lemiamą vaidmenį atlieka Europos žmogaus teisių teismo sprendimai ir rekomendacijos. Komitetas atviras diskusijoms ir pritaria kiekvienam veiksmui, kuriuo siekiama analizuoti, vertinti ir nustatyti tinkamiausius reglamentus ir poveikio priemones. Daugiau nei pageidautina, kad pagrindiniu Dublino sistemos vertinimo kriterijumi būtų sąsajos su pagrindinėmis teisėmis. |
| --- | --- |

4.2

Komitetas pritaria pastangoms, kurių imamasi siekiant reformuoti Dublino reglamentą. Daugybė duomenų, ypač tų, kuriuos pateikia pilietinės visuomenės organizacijos, rodo, kad sistema neužtikrina norimų tikslų. Diskusijose dėl šio reglamento reformos, būtinose vidutinio laikotarpio ir ilgalaikėje perspektyvoje, lemiamą vaidmenį atlieka Europos žmogaus teisių teismo sprendimai ir rekomendacijos. Komitetas atviras diskusijoms ir pritaria kiekvienam veiksmui, kuriuo siekiama analizuoti, vertinti ir nustatyti tinkamiausius reglamentus ir poveikio priemones. Daugiau nei pageidautina, kad pagrindiniu Dublino sistemos vertinimo kriterijumi būtų sąsajos su pagrindinėmis teisėmis.

| 4.3 | Tarptautinės apsaugos prašytojų perkėlimo klausimu Komitetas laikosi nuomonės, kad jis nėra būtinas, jei prašytojams sudaromos tinkamos gyvenimo sąlygos šalyse, kuriose jie pateikia savo prašymus ir kur prašymai skubiai išnagrinėjami. Reikia padidinti valstybių narių priėmimo pajėgumus. Priešingu atveju būtų galima taikyti savanorišką prašytojų perkėlimo mechanizmą, grindžiamą paskatomis. |
| --- | --- |

4.3

Tarptautinės apsaugos prašytojų perkėlimo klausimu Komitetas laikosi nuomonės, kad jis nėra būtinas, jei prašytojams sudaromos tinkamos gyvenimo sąlygos šalyse, kuriose jie pateikia savo prašymus ir kur prašymai skubiai išnagrinėjami. Reikia padidinti valstybių narių priėmimo pajėgumus. Priešingu atveju būtų galima taikyti savanorišką prašytojų perkėlimo mechanizmą, grindžiamą paskatomis.

| 4.3.1 | Nors visuotinai sutariama, kad reikia perkelti tarptautinės apsaugos prašytojus, valstybės narės bendradarbiauja nenoriai. Europos Komisijos remiamas bandomasis projektas nepadėjo sukurti veiksmingo perkėlimo mechanizmo. Komitetas ragina Europos Komisiją, EASO ir valstybes nares tęsti bendradarbiavimą įgyvendinant šį projektą ir rekomenduoja paversti jį nuolatine programa, vykdoma savanoriškai. Taip pat labai svarbu nustatyti ir išplėtoti paskatas, kurios užtikrintų aktyvesnį valstybių narių dalyvavimą šioje nuolatinėje programoje. Paskatų mastas ir jų motyvacija turi būti pagrindiniu Komisijos planuojamo atlikti vertinimo elementu. |
| --- | --- |

4.3.1

Nors visuotinai sutariama, kad reikia perkelti tarptautinės apsaugos prašytojus, valstybės narės bendradarbiauja nenoriai. Europos Komisijos remiamas bandomasis projektas nepadėjo sukurti veiksmingo perkėlimo mechanizmo. Komitetas ragina Europos Komisiją, EASO ir valstybes nares tęsti bendradarbiavimą įgyvendinant šį projektą ir rekomenduoja paversti jį nuolatine programa, vykdoma savanoriškai. Taip pat labai svarbu nustatyti ir išplėtoti paskatas, kurios užtikrintų aktyvesnį valstybių narių dalyvavimą šioje nuolatinėje programoje. Paskatų mastas ir jų motyvacija turi būti pagrindiniu Komisijos planuojamo atlikti vertinimo elementu.

| 4.4 | Bendras prieglobsčio prašymų nagrinėjimas galėtų būti naudinga priemonė siekiant įgyvendinti prieglobsčio politiką. Komitetas susidomėjęs laukia Europos Komisijos šiuo sudėtingu tiek teisės, tiek ir įvykdymo požiūriu klausimu atliekamo vertinimo rezultatų. Komiteto manymu, bendras prašymų nagrinėjimas galėtų būti tinkamas besikeičiančių prieglobsčio prašytojų srautų problemos sprendimas. Jis taip pat leistų sukurti standartinę procedūrą, kuria galėtų remtis valstybės narės vykdydamos savo veiklą šioje srityje. Komitetas mano, kad reikia skatinti bendrą prašymų nagrinėjimą ir kartu didinti nacionalinius pajėgumus, bet su sąlyga, kad bus atsižvelgta į minėtą poveikio vertinimą. Šie pajėgumai yra susiję su sudėtingesne veikla nei vien tik paprastas prašymų nagrinėjimas, taigi, valstybes nares reikia skatinti ir toliau atlikti aktyvų vaidmenį visose prieglobsčio politikos srityse. |
| --- | --- |

4.4

Bendras prieglobsčio prašymų nagrinėjimas galėtų būti naudinga priemonė siekiant įgyvendinti prieglobsčio politiką. Komitetas susidomėjęs laukia Europos Komisijos šiuo sudėtingu tiek teisės, tiek ir įvykdymo požiūriu klausimu atliekamo vertinimo rezultatų. Komiteto manymu, bendras prašymų nagrinėjimas galėtų būti tinkamas besikeičiančių prieglobsčio prašytojų srautų problemos sprendimas. Jis taip pat leistų sukurti standartinę procedūrą, kuria galėtų remtis valstybės narės vykdydamos savo veiklą šioje srityje. Komitetas mano, kad reikia skatinti bendrą prašymų nagrinėjimą ir kartu didinti nacionalinius pajėgumus, bet su sąlyga, kad bus atsižvelgta į minėtą poveikio vertinimą. Šie pajėgumai yra susiję su sudėtingesne veikla nei vien tik paprastas prašymų nagrinėjimas, taigi, valstybes nares reikia skatinti ir toliau atlikti aktyvų vaidmenį visose prieglobsčio politikos srityse.

| 4.5 | Komitetas palankiai vertina galimybę pasinaudoti Laikinos apsaugos direktyvoje numatytu mechanizmu, jei tenkinamos sąlygosNors ir retai susiformuojantys, masiniai pabėgėlių srautai sukelia kritines padėtis, kurias privalo išmokti įveikti Europos ir nacionalinės institucijos. Be to, Komitetas atkreipia dėmesį į su gelbėjimo darbais susijusią praktiką ir dar kartą ragina griežtai laikytis negrąžinimo principo. |
| --- | --- |

4.5

Komitetas palankiai vertina galimybę pasinaudoti Laikinos apsaugos direktyvoje numatytu mechanizmu, jei tenkinamos sąlygosNors ir retai susiformuojantys, masiniai pabėgėlių srautai sukelia kritines padėtis, kurias privalo išmokti įveikti Europos ir nacionalinės institucijos. Be to, Komitetas atkreipia dėmesį į su gelbėjimo darbais susijusią praktiką ir dar kartą ragina griežtai laikytis negrąžinimo principo.

| 4.6 | Komitetas palankiai vertina Graikijos atveju vykdytos prieglobsčio politikos brandumo ir pasiekimų lygį. Priemonės, kuriomis baudžiama už Europos teisės pažeidimus, turi būti taikomos kartu su paramos priemonėmis. Komitetas ragina Europos Komisiją ir kitas specializuotas agentūras laikytis iniciatyvaus ir prevencija grindžiamo požiūrio į tas valstybes nares, kurios privalo tobulinti jų prieglobsčio sistemos veikimą. Nors pagalbos teikimo Graikijai programa yra svarbus žingsnis į priekį, reikia ir toliau tinkamai ją finansuoti. Įvykiai Graikijoje (taip pat ir Maltoje) yra tikras prieglobsčio politikos išbandymas. Jei valstybėms narėms ir Europos Sąjungos institucijoms nepavyks konkrečiai įtvirtinti solidarumo su šalimis, susiduriančiomis su masiniais pabėgėlių srautais, principo, bendroji prieglobsčio politika žlugs, o šios nesėkmės pasekmės labai rimtai paveiks daugelį kritinėje padėtyje atsidūrusių asmenų. Pagalbą reikia įvairinti, sustiprinti ir suderinti. |
| --- | --- |

4.6

Komitetas palankiai vertina Graikijos atveju vykdytos prieglobsčio politikos brandumo ir pasiekimų lygį. Priemonės, kuriomis baudžiama už Europos teisės pažeidimus, turi būti taikomos kartu su paramos priemonėmis. Komitetas ragina Europos Komisiją ir kitas specializuotas agentūras laikytis iniciatyvaus ir prevencija grindžiamo požiūrio į tas valstybes nares, kurios privalo tobulinti jų prieglobsčio sistemos veikimą. Nors pagalbos teikimo Graikijai programa yra svarbus žingsnis į priekį, reikia ir toliau tinkamai ją finansuoti. Įvykiai Graikijoje (taip pat ir Maltoje) yra tikras prieglobsčio politikos išbandymas. Jei valstybėms narėms ir Europos Sąjungos institucijoms nepavyks konkrečiai įtvirtinti solidarumo su šalimis, susiduriančiomis su masiniais pabėgėlių srautais, principo, bendroji prieglobsčio politika žlugs, o šios nesėkmės pasekmės labai rimtai paveiks daugelį kritinėje padėtyje atsidūrusių asmenų. Pagalbą reikia įvairinti, sustiprinti ir suderinti.

| 4.7 | Komitetas ragina stiprinti Dublino sistemą, visų pirma tobulinti stebėseną ir sukurti išankstinio įspėjimo mechanizmą. Šios priemonės padėtų valstybėms narėms geriau pasirengti priimti pabėgėlių srautus ir veiksmingai derinti prieglobsčio politiką. Jas reikia tiksliai apibrėžti, atsižvelgiant į valstybių narių poreikius ir laikantis reikalavimo gerbti pagrindines pabėgėlių teises. |
| --- | --- |

4.7

Komitetas ragina stiprinti Dublino sistemą, visų pirma tobulinti stebėseną ir sukurti išankstinio įspėjimo mechanizmą. Šios priemonės padėtų valstybėms narėms geriau pasirengti priimti pabėgėlių srautus ir veiksmingai derinti prieglobsčio politiką. Jas reikia tiksliai apibrėžti, atsižvelgiant į valstybių narių poreikius ir laikantis reikalavimo gerbti pagrindines pabėgėlių teises.

| 4.8 | Sustiprintas sienų valdymas ir tobulesnė vizų išdavimo politika galėtų padėti konsoliduoti prieglobsčio politiką. Komitetas palankiai vertina pažangą šioje srityje, tačiau mano, kad vizų apsaugos sąlyga, kuri leidžia laikinai sustabdyti bevizį asmenų iš trečiosios šalies judėjimą, gali kelti problemų, net jei ir reikalaujama pateikti duomenų, įrodančių, jog dėl vizų neturėjimo buvo piktnaudžiaujama prieglobsčio sistema. |
| --- | --- |

4.8

Sustiprintas sienų valdymas ir tobulesnė vizų išdavimo politika galėtų padėti konsoliduoti prieglobsčio politiką. Komitetas palankiai vertina pažangą šioje srityje, tačiau mano, kad vizų apsaugos sąlyga, kuri leidžia laikinai sustabdyti bevizį asmenų iš trečiosios šalies judėjimą, gali kelti problemų, net jei ir reikalaujama pateikti duomenų, įrodančių, jog dėl vizų neturėjimo buvo piktnaudžiaujama prieglobsčio sistema.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/97 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/97

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Jaunimo galimybių iniciatyva“

(COM(2011) 933 final)

2012/C 299/18

Pranešėjas Tomasz JASIŃSKI

2011 m. gruodžio 20 d. Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Jaunimo galimybių iniciatyva“

COM(2011) 933 final.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 27 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 12 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 212 narių balsavus už, 1 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Rekomendacijų santrauka

1.1   EESRK pabrėžia, kokia naudinga yra Jaunimo galimybių iniciatyva – ja ne tik atkreipiamas dėmesys į esamas problemas, bet ir pabrėžiami komunikate dėl iniciatyvos „Judus jaunimas“ iškelti tikslai. EESRK yra pasirengęs padėti įgyvendinti šią iniciatyvą bendradarbiaudamas su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis ir ją viešinti per bendrus su suinteresuotaisiais subjektais veiksmus.

1.2   EESRK pažymi, kad ES taupymo politika ir tai, kad nėra aiškios ir visuotinai pripažintos augimo politikos, gali trukdyti sėkmingai įgyvendinti Jaunimo galimybių iniciatyvą. Ši svarbi iniciatyva gali suteikti jaunimui naujų galimybių, tačiau pati savaime, jei ją vertintume atskirai, neatsižvelgdami į platesnį ekonominį kontekstą, nesukurs nė vienos naujos darbo vietos. Taigi norint užtikrinti, kad ši iniciatyva būtų tinkamai įgyvendinta, itin svarbu sukurti tinkamas ekonomines ir finansines sąlygas.

1.3   EESRK sutinka, kad reikia toliau vykdyti priemones mokyklos nebaigusių asmenų skaičiui mažinti. Svarbu nemažinti valstybėms narėms skiriamų išteklių mokyklos nebaigimo prevencijai vykdyti arba, jei įmanoma, tuos išteklius padidinti.

1.4   Atsižvelgdamas į skirtingą vaikinų ir merginų padėtį, EESRK pabrėžia tinkamo švietimo, mokymo ir profesinio orientavimo svarbą – taip jaunimui reikėtų padėti įgyti geresnį išsilavinimą, kvalifikaciją, įgūdžių ir pasirinkti mokyklas, įskaitant aukštojo mokslo, arba mokymo centrus, kurie galėtų garantuoti jiems tinkamą darbą.

1.5   EESRK pritaria, kad reikia ugdyti darbo rinkai reikalingus įgūdžius ir kad tuo tikslu darbdaviai ir švietimo įstaigos turi aktyviai bendradarbiauti. EESRK palankiai vertina papildomą Komisijos finansinę paramą programoms „Tavo pirmasis EURES darbas“ bei „Erazmus verslininkams“ ir jaunimo judumui skatinti.

1.6   EESRK mano, kad tikslinga remti pirmojo darbo patirtį ir mokymąsi darbo vietoje. EESRK sutinka, kad pameistrystė, stažuotės įmonėse ir savanoriško darbo programos yra svarbios priemonės, kuriomis naudodamasis jaunimas gali įgyti įgūdžių ir darbo patirties. Tačiau jokiais būdais negalima manyti, kad pameistrystė, stažuotės įmonėse ir savanoriško darbo programos gali pakeisti įprastas užimtumo formas. Čia turėtume pabrėžti, kokios svarbios yra visos iniciatyvos, kuriomis siekiama pagerinti stažuočių ir mokomosios praktikos kokybę, pavyzdžiui, Europos stažuočių ir pameistrystės kokybės chartija.

1.7   EESRK pabrėžia, kokie svarbūs yra būtini pameistrystės, stažuočių ir mokomosios praktikos kokybės standartai. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą 2012 m. sukurti kokybės sistemą, skirtą remti ir plėtoti aukštos kokybės mokamąją praktiką.

1.8   EESRK pabrėžia, kad dalijantis geriausia praktika ir planuojant, diegiant darbo patirties sistemą bei vykdant jos stebėseną didelės reikšmės gali turėti socialinių partnerių dalyvavimas.

1.9   EESRK mano, kad tikslinga padidinti Komisijos biudžeto asignavimus Europos savanorių tarnybai. Jis taip pat palankiai vertina idėją įsteigti naują Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusą. Tačiau Komitetas nerimauja dėl to, kad nebuvo atliktas tinkamas šiuo metu vykstančio bandomojo etapo įvertinimas, ir kad trūksta informacijos, ar pagal savo pobūdį ši iniciatyva tikrai bus savanoriška.

1.10   Reikėtų garantuoti, kad pirmasis darbas atitiktų tam tikrus būtiniausius darbo standartus; šie standartai negali skirtis nuo tų, kurie taikomi vyresniems darbuotojams. Labai svarbu uždrausti bet kurios formos diskriminaciją dėl amžiaus. EESRK dar kartą pabrėžia, kokios svarbios priemonės, kurios padeda užtikrinti, kad jaunimas turėtų stabilų, aukštos kokybės ir tinkamai apmokamą darbą, kuriame nuo pat karjeros pradžios būtų suteikiamos socialinės garantijos.

1.11   EESRK pabrėžia, kad Jaunimo garantijų iniciatyvą reikėtų remti aktyvia darbo rinkos politika, kuri padėtų užpildyti spragą tarp švietimo ir mokymo sistemų bei darbo rinkos ir užtikrinti, kad vienodos sąlygos būtų taikomos ir jauniems vyrams, ir jaunoms moterims.

1.12   EESRK pakartoja neseniai savo nuomonėje dėl užimtumo politikos gairių pateiktas rekomendacijas, kaip gerinti dėl krizės daugelyje valstybių narių dramatiškai pablogėjusią jaunimo padėtį darbo rinkoje:

| — | nustatyti toli siekiančius ES tikslus jaunimo užimtumo srityje, |
| --- | --- |

—

nustatyti toli siekiančius ES tikslus jaunimo užimtumo srityje,

| — | visose ES šalyse nuosekliai įgyvendinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

visose ES šalyse nuosekliai įgyvendinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą,

| — | skirti didesnį ES finansavimą ir sudaryti geresnes sąlygas juo pasinaudoti, ypač šalyse, kuriose padėtis ypač pablogėjo, |
| --- | --- |

—

skirti didesnį ES finansavimą ir sudaryti geresnes sąlygas juo pasinaudoti, ypač šalyse, kuriose padėtis ypač pablogėjo,

| — | naujajame ES biudžete numatyti didesnį kovos su jaunimo nedarbu finansavimą, |
| --- | --- |

—

naujajame ES biudžete numatyti didesnį kovos su jaunimo nedarbu finansavimą,

| — | jaunimui sudaryti geresnes galimybes pasinaudoti bedarbių pašalpomis, |
| --- | --- |

—

jaunimui sudaryti geresnes galimybes pasinaudoti bedarbių pašalpomis,

| — | kovoti su nesaugiais darbo santykiais ir nereglamentuojamomis darbo formomis profesinio mokymo ir stažuočių metu, |
| --- | --- |

—

kovoti su nesaugiais darbo santykiais ir nereglamentuojamomis darbo formomis profesinio mokymo ir stažuočių metu,

| — | aktyviau propaguoti dualistinę švietimo sistemą kaip ES taikomą modelį (1). |
| --- | --- |

—

aktyviau propaguoti dualistinę švietimo sistemą kaip ES taikomą modelį (1).

1.13   EESRK pažymi, kad ypač daug dėmesio reikėtų skirti tam, kad rengiant 2014–2020 m. finansinio laikotarpio planą būtų užtikrinta, kad Europos socialinio fondo biudžete būtų numatyta išteklių jaunimo reikalams.

1.14   Vienu iš svarbiausių siekių turi išlikti aukštos kokybės darbo vietų kūrimas. EESRK siūlo apsvarstyti galimybę kitu finansiniu laikotarpiu priimti Europos jaunimo užimtumo strategiją.

1.15   Labai svarbu, kad Komisija yra pasirengusi skirti lėšų techninei pagalbai ir taip padėti valstybėms narėms pasinaudoti dar nepanaudotomis ES lėšomis. Visų pirma tai taikytina Europos socialiniam fondui, kurio biudžete dar liko apie 30 mlrd. EUR, kuriuos 2007–2013 m. finansiniu laikotarpiu valstybės narės dar galėtų panaudoti savo projektams.

2.   Komisijos iniciatyvos santrauka. Problemos paaiškinimas

2.1   Problemos, kurias jaunimas patiria darbo rinkoje, yra struktūrinio pobūdžio ir buvo akivaizdžios jau daug metų, dar iki dabartinės krizės. Dėl ekonominės krizės, kuri tęsiasi nuo 2008 m., jaunimo problemos dar paaštrėjo. 15–24 m. amžiaus grupės asmenų nedarbo lygis yra daugiau kaip dukart aukštesnis už bendrą ekonomiškai aktyvių gyventojų nedarbo lygį ir beveik triskart aukštesnis už ekonomiškai aktyvių suaugusių asmenų nedarbo lygį. 2008–2010 m. jaunų bedarbių europiečių skaičius išaugo iki vieno milijono, todėl šiuo metu Europos Sąjungoje yra daugiau kaip penki milijonai darbo neturinčių jaunų žmonių. Tai, kad šiuo metu vienas iš penkių žmonių Europos Sąjungoje negali rasti darbo, tikrai verčia nerimauti. Be to, ypač didelį nerimą kelia jaunimo ilgalaikio nedarbo augimas. Vidutiniškai 28 proc. jaunų žmonių iki 25 metų amžiaus neturi darbo daugiau kaip 12 mėnesių.

2.2   Strategijoje „Europa 2020“ iškelta nemažai plataus užmojo tikslų, kurie turėtų padėti užtikrinti pažangų, integracinį ir tvarų ES ekonomikos augimą. Siekiant šių tikslų vienas svarbiausių vaidmenų tenka jaunimui. 2010 m. rugsėjo mėn. paskelbtoje iniciatyvoje „Judus jaunimas“ pažymima, kad kokybiškas švietimas ir mokymas visiems, sėkmingas ir tvarus integravimas į darbo rinką, orus ir adekvačiai apmokamas darbas ir didesnės judumo galimybės yra svarbiausi veiksniai, padėsiantys „išlaisvinti jaunimo potencialą“ ir pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus. Tačiau svarbiausiu prioritetu išlieka strategijoje numatyto modelio įgyvendinimas.

2.3   Ekonomikos krizė pasirodė esanti tokia rimta, kad tapo neįmanoma pasiekti numatytų Judaus jaunimo iniciatyvos tikslų. Dar blogiau yra tai, kad jaunimo padėtis darbo rinkoje pastoviai blogėja. Europos Sąjunga turi investuoti į savo jaunimą ir nedelsdama imtis veiksmingų priemonių, kad užkirstų kelią dideliam jaunimo nedarbui, įskaitant ilgalaikį nedarbą, ir jį mažintų. Ekonomikos augimui skatinti skiriamos lėšos yra labai reikalingos tam, kad būtų kuriamos naujos darbo vietos, bet jų nepakanka jaunimo nedarbo problemai išspręsti.

2.4   Remdamasi pirmojo 2011 m. Europos ekonomikos valdysenos semestro rezultatais, Komisija 2012 m. metinėje augimo apžvalgoje atkreipia dėmesį į pirmuosius ženklus, kad valstybės narės rekomendacijas įgyvendina nepakankamai veiksmingai.

2.5   Kadangi jaunimo užimtumo padėtis blogėja, Komisija naujomis jėgomis bando ištaisyti šią padėtį ir siūlo imtis Jaunimo galimybių iniciatyvos, kuri yra skirta būtent darbo neturinčiam, nestudijuojančiam ir nesimokančiam jaunimui. Šios iniciatyvos tikslas – sujungti specialias priemones, kurias taiko valstybės narės ir ES – pastarosios prioritetai išdėstyti strategijoje „Europa 2020“, 2011 m. birželio mėn. išvadose dėl jaunimo užimtumo ir Tarybos rekomendacijose dėl politikos, kuria siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių.

2.6   Atsižvelgdama į pirmiau apibūdintos padėties rimtumą, Komisija mano, kad valstybės narės, ypač tos, kuriose jaunimo nedarbo lygis yra aukščiausias, nelaukdamos joms skirtų 2012 m. rekomendacijų, turėtų imtis ryžtingų priemonių šiose keturiose pagrindinėse srityse:

| — | mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, |
| --- | --- |

—

mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių,

| — | ugdyti darbo rinkai reikalingus įgūdžius, |
| --- | --- |

—

ugdyti darbo rinkai reikalingus įgūdžius,

| — | remti pirmojo darbo patirtį ir mokymąsi darbo vietoje, |
| --- | --- |

—

remti pirmojo darbo patirtį ir mokymąsi darbo vietoje,

| — | užtikrinti galimybes patekti į darbo rinką ir gauti (pirmąjį) darbą. |
| --- | --- |

—

užtikrinti galimybes patekti į darbo rinką ir gauti (pirmąjį) darbą.

2.7   Komisija skirs lėšų techninei pagalbai teikti, kad padėtų valstybėms narėms pasinaudoti dar nepanaudotomis ES lėšomis, ypač Europos socialiniu fondu, kurio biudžete dar liko apie 30 mlrd. EUR, kuriuos 2007–2013 m. finansiniu laikotarpiu būtų galima panaudoti projektams.

2.8   Jaunimo galimybių iniciatyva grindžiama stipria valstybių narių ir Komisijos partneryste, ja skatinami darnūs veiksmai, kuriais užtikrinama, kad visos suinteresuotosios šalys galėtų visapusiškai pasinaudoti ES finansine parama ir turimomis priemonėmis.

3.   Bendrosios pastabos dėl Komisijos komunikato

3.1   Komunikatą dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos reikėtų vertinti atsižvelgiant į Komisijos rekomendacijas, išdėstytas pagal strategiją „Europa 2020“ įgyvendinamose iniciatyvose, būtent – „Judus jaunimas“, „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė“, taip pat į rekomendacijas, pateiktas 2011 m. birželio mėn. Tarybos išvadose dėl jaunimo užimtumo, ir Tarybos rekomendacijas dėl politikos, kuria siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių.

3.2   Komitetas apgailestauja, kad Komisija, kaip ir Judaus jaunimo iniciatyvos atveju, pamiršo priemones, kuriomis galima stiprinti ir plėtoti socialinius ir pilietinius Europos jaunimo reikalų aspektus. Iniciatyva turėtų tapti bendradarbiavimo su jaunimu priemone, ne tik padėti skleisti informaciją apie jaunimą arba vykdyti jam skirtus veiksmus. Todėl Komitetas dar kartą ragina Komisiją į šią iniciatyvą įtraukti būtinus veiksmus. EESRK pabrėžia, kad jaunimą reikia įtraukti visais šios iniciatyvos įgyvendinimo lygmenimis.

3.3   ES jaunimo padėtis darbo rinkoje nuo Judaus jaunimo iniciatyvos paskelbimo ne tik nepagerėjo, bet dar pablogėjo. EESRK pažymi, kad valstybių narių makroekonominė taupymo politika, kuri įgyvendinama vadovaujantis naujais ES ekonomikos valdysenos principais, taip pat tai, kad nėra aiškios ir visuotinai pripažintos augimo politikos, gali trukdyti sėkmingai įgyvendinti Jaunimo galimybių iniciatyvą. Taikant griežtos valstybių narių biudžeto politikos priemones reikia atsižvelgti į tai, kaip jos veikia jaunimo padėtį darbo rinkoje. Todėl EESRK mano, kad ši svarbi iniciatyva gali suteikti jaunimui naujų galimybių, tačiau pati savaime, jei ją vertintume atskirai, neatsižvelgdami į platesnį ekonominį kontekstą, nesukurs nei vienos naujos darbo vietos. Taigi norint užtikrinti, kad ši iniciatyva būtų tinkamai įgyvendinta, itin svarbu sukurti tinkamas ekonomines ir finansines sąlygas. Imantis priemonių ekonomikos krizei ir valstybės įsiskolinimui įveikti reikia atkreipti dėmesį į tai, kad jos neprieštarautų tikslams skatinti paklausą ir užimtumą bei švelninti neigiamus socialinius padarinius per krizę ir jai pasibaigus. Ypač svarbu užtikrinti valstybės investicijas į aktyvią darbo rinkos politiką ir mokymą bei švietimą.

3.4   EESRK pažymi, kad tai, jog nenumatytos operatyvios ir veiksmingos priemonės padėčiai ES darbo rinkoje gerinti, dar labiau išryškins kai kuriuos reiškinius, pavyzdžiui, protų praradimą ir nutekėjimą, susijusį su darbo jėgos migracija. Tai aktualu ne tik dėl to, kad prarandamos (ir dažnai nesugrąžinamai) į švietimą investuotos valstybės lėšos, bet ir dėl to, kad valstybės narės ir visa ES praranda žmogiškąjį kapitalą.

3.5   Vis dėlto EESRK palankiai vertina naująją Komisijos iniciatyvą, kuria ne tik atkreipiamas dėmesys į esamas problemas, bet ir pabrėžiami komunikate dėl iniciatyvos „Judus jaunimas“ iškelti tikslai. Papildoma Jaunimo galimybių iniciatyvos nauda yra ta, kad joje daugiausia dėmesio skiriama konkrečioms valstybių narių priemonėms ir įvardijamos finansinės paramos galimybės, kurios EESRK manymu galėtų labai padėti pagerinti jaunimo padėtį švietimo srityje ir darbo rinkoje.

3.6   Komisijos komunikato tikslas – paraginti valstybes nares užimtumo srityje imtis operatyvių, konkrečių taisomųjų priemonių ir švietimo bei mokymo sistemose atsižvelgti į jaunimo (ypač neturinčio darbo, nestudijuojančio ir nesimokančio) užimtumo klausimus, tobulinti ir griežtinti teisės aktus, turint omenyje, jog tai, kad jaunimas neturi darbo, nestudijuoja ir nesimoko, dažnai būna glaudžiai susiję su šešėline ekonomika.

3.7   Mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimas

3.7.1   EEESRK palankiai vertina šią naują iniciatyvą, kuria siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, ir patvirtina, kad mokyklos nebaigusių asmenų dalį mažinti yra itin svarbu, ypač kai kuriose valstybėse narėse. Tai yra ir vienas iš pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų (2). EESRK yra įsitikinęs, kad šias priemones reikėtų taikyti ir toliau, nemažinti valstybėms narėms skiriamų išteklių mokyklos nebaigimo prevencijai vykdyti ir, jei įmanoma, tuos išteklius padidinti bei imtis priemonių, kad teikiamos švietimo paslaugos taptų patrauklesnės. EESRK taip pat pabrėžia, kad švietimo sistemas reikia padaryti įtraukesnėmis.

3.7.2   EESRK sutinka su Komisija, kad reikėtų nedelsiant imtis reintegravimo priemonių, tam pasitelkus mokymą, todėl ragina valstybes nares nedelsiant imtis veiksmingų priemonių, kad mokyklos nebaigusių asmenų dalis būtų sumažinta iki 10 proc. Šiuo metu šis rodiklis ES valstybėse narėse vidutiniškai sudaro 14 proc.

3.8   Darbo rinkai reikalingų įgūdžių ugdymas. Judumas.

3.8.1   EESRK sutinka, kad norint jaunimą integruoti į darbo rinką, reikia ugdyti darbo rinkai reikalingus įgūdžius; visų svarbiausia geriau suderinti darbo, švietimo ir mokslo pasaulius, ypač pabrėžti dualistinės švietimo sistemos reikšmę. EESRK pažymi, kad svarbu remti verslumą ir žemės ūkio, pramonės bei paslaugų sektorių įmonių bendradarbiavimą su švietimo sistemos įstaigomis visais mokymo lygmenimis. EESRK taip pat pabrėžia, kad švietimas yra svarbus ne tik ekonominiams, bet ir kitiems visuomenės poreikiams tenkinti. Šia prasme svarbu, kad mokyklų programose būtų atsižvelgta į darbo teisės klausimus ir užtikrinta, kad mokiniai žinotų, kokių galimybių jiems šioje srityje teikia ES. Tai gali labai padėti padidinti jaunimo informuotumą prieš jiems pradedant ieškoti pirmojo darbo bei sustiprinti jų europinio identiteto jausmą.

3.8.2   EESRK atkreipia dėmesį į Briūgės komunikate išdėstytas gaires dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje 2011–2020 m. Europai reikalingos lanksčios ir aukštos kokybės profesinio rengimo ir mokymo sistemos, kurios atitiktų šiandienos ir rytdienos poreikius. Konsultavimas ir orientavimas visą gyvenimą švietimo, mokymo ir užimtumo klausimais gali būti naudinga priemonė, padėsianti pasiekti, kad ši iniciatyva būtų dar veiksmingesnė. Tai ypač svarbu sprendžiant protų nutekėjimo problemą.

3.8.3   Komitetas rekomenduoja aktyviau taikyti jaunimo judumo priemones. EESRK pritaria Komisijos iniciatyvai drauge su Europos Parlamentu sukurti tikslinę darbo judumo programą, skirtą padėti jauniems žmonėms rasti darbą kitoje ES valstybėje narėje, o įmonėms – tinkamų darbuotojų į laisvas vietas. EESRK mano, kad svarbu remti užsienio kalbų mokymąsi ir IRT įgūdžių ugdymą.

3.8.4   EESRK pritaria Komisijos iniciatyvai teikti finansinę paramą pagal programą „Tavo pirmasis EURES darbas“. Šia programa siekiama padėti apie 5 000 jaunuolių 2012–2013 m. užpildyti laisvas darbo vietas kitose valstybėse narėse. EESRK stebės, kaip ši programa vykdoma bandomuoju etapu, kurio rezultatais remiantis bus plėtojama toliau.

3.8.5   EESRK palankiai vertina Komisijos priemones, kuriomis siekiama panaudoti 3 mlrd. EUR ESF lėšų techninei pagalbai ir taip padėti valstybėms narėms įgyvendinti paramos programas, skirtas verslą pradedantiems jaunuoliams ir socialiniams verslininkams. Svarbus žingsnis yra ir tai, kad pagal „Erasmus verslininkams“ programą 2012 m. ketinama finansuoti dar apie 600 mainų.

3.8.6   Kita vertus, EESRK vis dėlto mano, kad Komisijos komunikate neskirta reikiamo dėmesio problemai, susijusiai su ištekliais, iš kurių būtų finansuojamos tiesioginės dotacijos jaunimui, siekiančiam imtis verslo (tokių išteklių stoka bei ribotos galimybės jais pasinaudoti). Šiuo atveju kalbama tiek apie Europos fondų finansinius išteklius, tiek apie lėšas iš valstybių narių biudžetų. Komitetas laikosi nuomonės, kad parama jauniems verslininkams, norintiems steigti įmones, gali būti tinkamiausia priemonė jaunimo nedarbui mažinti.

3.9   Pirmojo darbo patirties ir mokymosi darbo vietoje rėmimas

3.9.1   EESRK sutinka, kad, pameistrystė, stažuotės įmonėse ir mokomoji praktika yra svarbios priemonės, kuriomis naudodamasis jaunimas gali įgyti įgūdžių ir darbo patirties, ir kad šios priemonės turėtų būti įtraukiamos į įmonių socialinės atsakomybės strategijas. Jeigu įmonė investuoja į jaunus darbuotojus ir žvelgia į juos kaip į vertingą išteklių, tai gali ženkliai padidinti jų lojalumą tai įmonei.

3.9.2   EESRK pažymi, kad daug reikšmės šioje srityje turi aktyvi darbo rinkos politika ir geresnės darbo paieškos priemonės. Profesinio orientavimo paslaugos, apimančios visus sektorius: žemės ūkio, pramonės ir paslaugų, jaunuoliams turėtų būti teikiamos dar mokykloje.

3.9.3   EESRK nuomone svarbu, kad Komisija 2012 m. skiria 1,5 mln. EUR įmonėms skirtai kampanijai, kuria siekiama padidinti įmonių informuotumą apie stažuotes pagal „Erasmus“ ir „Leonardo da Vinci“ programas.

3.9.4   EESRK taip pat pabrėžia, kokie svarbūs yra būtini pameistrystės, stažuočių ir mokomosios praktikos standartai. Turėtų būti sukurta Europos mokomosios praktikos reguliavimo sistema. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą 2012 m. pristatyti kokybės sistemą, pagal kurią bus remiama kokybiškos mokomosios praktikos pasiūla ir plėtotė, įskaitant ES mokomosios praktikos apžvalgą, kurioje paaiškinamos stažuočių sąlygos visoje ES.

3.9.5   Stažuotėmis negalima pakeisti įprastų užimtumo formų. Stažuotės turėtų suteikti stažuotojams galimybę įgyti reikiamų įgūdžių, kad jie galėtų lengvai prisijungti prie darbo rinkos. Stažuotojai turėtų gauti pakankamą atlygį už faktinių su darbu susijusių užduočių vykdymą darbo vietoje. Mažas atlygis arba darbas be atlygio lemia darbo rinkos segmentaciją. Kad stažuotės būtų veiksmingos ir atitiktų darbo rinkos poreikius, jas planuojant, organizuojant, vykdant ir finansuojant turi dalyvauti socialiniai partneriai.

3.9.6   EESRK atidžiai stebės ir rems visas stažuočių ir mokomosios praktikos kokybės gerinimo iniciatyvas, tokias kaip Europos stažuočių ir pameistrystės chartija, kurią pasiūlė Europos jaunimo forumas, siekdamas stiprinti pilietinį dialogą dėl tinkamų taisyklių šioje srityje nustatymo.

3.9.7   EESRK palankiai vertina Europos socialinių partnerių 2010 m. priimtą bendrą susitarimą dėl įtraukių darbo rinkų. EESRK pabrėžia, kokie svarbūs bendrame susitarime išdėstyti veiksniai, veikiantys dalyvavimą darbo rinkoje: a) aplinkos veiksniai (susiję su ekonomine ir darbo rinkos aplinka, kurie praeityje trukdė integracijai); b) su darbu susiję veiksniai; c) asmeniniai veiksniai (pavyzdžiui, įgūdžiai, kvalifikacija ir išsilavinimo lygis, motyvacija, kalbos mokėjimas, sveikatos būklė, įskaitant neįgalumą ir dažnus arba ilgus nedarbo laikotarpius). EESRK ragina visus socialinius partnerius valstybėse narėse nedelsiant įgyvendinti šį susitarimą, ypač jo tikslą padidinti aukštos kokybės pameistrystės ir mokomosios praktikos sutarčių skaičių.

3.9.8   EESRK patvirtina, kad reikia parengti bendrą Europos įgūdžių pasą, kuriame būtų užfiksuotos visos kvalifikacijos ir visi įgūdžiai, įgyti formalaus ir neformalaus švietimo bei savišvietos priemonėmis.

3.9.9   EESRK pabrėžia, kad svarbu dalytis jaunimui skirtos pameistrystės geriausia praktika, ir palankiai vertina žinią, kad Komisija iš Europos socialinio fondo tiesiogiai skirs 1,3 mln. EUR pameistrystės programoms kurti.

3.9.10   Šiame kontekste ypač svarbi dualistinę švietimo sistemą įdiegusių šalių patirtis. Jos privalumas tas, kad pagal ją sujungiamas tradicinis mokymas mokykloje ir tų žinių praktinis pritaikymas darbo vietoje. Taip mokiniai ugdo darbo rinkai reikalingus įgūdžius ir kompetencijas. EESRK pabrėžia, kad dalijantis geriausia praktika ir planuojant, diegiant darbo patirties sistemą bei vykdant jos stebėseną didelės reikšmės gali turėti socialinių partnerių dalyvavimas. Komitetas palankiai vertina Komisijos gaires šiuo klausimu. Reikėtų išnagrinėti, ar dualistinės pameistrystės sistemos, kurioje derinamas bendrasis lavinimas ir mokymas, nebūtų galima perkelti į kitas šalis.

3.9.11   EESRK mano, jog tikslinga padidinti Komisijos biudžeto asignavimus Europos savanorių tarnybai ir 2012 m. savanoriams numatyti bent 10 000 vietų. Komitetas pritaria idėjai įsteigti naują Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusą. Tačiau Komitetas nerimauja dėl to, kad nebuvo atliktas tinkamas šiuo metu vykstančio bandomojo etapo įvertinimas, ir kad trūksta informacijos, ar pagal savo pobūdį ši iniciatyva tikrai bus savanoriška. Reikėtų pabrėžti, kad kaip ir stažuočių bei mokomosios praktikos atveju reikia pabrėžti, kaip svarbu užtikrinti aukštą savanoriško darbo kokybę.

3.9.12   EESRK stengsis sukurti platformą, skirtą keistis patirtimi ir skleisti patirtį bei informaciją, susijusią su nacionalinėmis ilgalaikėmis savanoriškos tarnybos programomis, kurios yra profesinio orientavimo ir pradinę darbo patirtį įgyti padedančios priemonės, jau sėkmingai įgyvendintos kelete valstybių narių.

3.10   Galimybės patekti į darbo rinką ir gauti (pirmąjį) darbą

3.10.1   Žmogui jo pirmasis darbas yra ypač svarbus ne tik dėl būsimų pajamų, bet ir dėl būsimos karjeros ir pensijos. Reikėtų užtikrinti, kad pirmasis darbas atitiktų tam tikrus būtiniausius darbo standartus, vos tik asmuo jį gauna. Šie standartai negali skirtis nuo tų, kurie taikomi vyresniems darbuotojams. Svarbiausia uždrausti bet kurios formos diskriminaciją dėl amžiaus. Negalima neįvertinti priemonių, kurios padeda jauniems žmonėms nuo pat profesinės karjeros pradžios garantuoti nuolatinį, kokybišką ir pakankamai apmokamą darbą, svarbos (3). Reikėtų apsvarstyti galimybę mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios jauniems darbuotojams siūlo nuolatinį pirmąjį darbą, taikyti paskatų programas.

3.10.2   Komisijos rekomendacijose švelninti pernelyg griežtas ilgalaikių sutarčių nuostatas taip pat reikėtų atsižvelgti į pavojus, kuriuos kelia tokie veiksmai. Laikinosios sutartys, kurios tarp jaunų žmonių dabar yra įprastos, ypač profesinės veiklos pradžioje, jau nulėmė susiskaidžiusią į segmentus, dvilypę darbo rinką. Laikini darbuotojai neužtikrinti dėl rytdienos, nuolat patiria riziką netekti darbo, turi menkas karjeros perspektyvas. Šis darbo rinkos dvilypumas tampa opia problema, ypač jauniems žmonėms, dėl to jų padėtis gali tapti nestabili, nes kaip darbuotojai jie niekada nebus tikri dėl savo ateities. Tai gali neigiamai paveikti jų tolesnę karjerą. Darbo rinkos segmentacija (dėl to jauni žmonės faktiškai paverčiami antrarūšiais darbuotojais) taip pat reiškia blogesnes darbo sąlygas ir menkesnes karjeros perspektyvas. EESRK rekomenduoja jaunimą integruojant į darbo rinką atsisakyti laikinų, menkų ilgalaikių perspektyvų teikiančių sprendimų. Užuot pasitenkinus nesaugiu užimtumu reikėtų įgyvendinti priemones, užtikrinančias, kad terminuotas, blogai apmokamas darbas su menkomis socialinėmis garantijomis jaunimui netaptų įprastu.

3.10.3   Darbo rinkos stabilumas ir saugumas yra svarbus ne tik darbuotojams, bet ir darbdaviams, nes skatina įmonių, sektorių ir pramonės šakų konkurencingumą – užtikrina didesnį našumą. Todėl kalbant apie darbo saugumą svarbu, kad žmonės suvoktų, jog terminuota darbo sutartis darbdaviui iš tikrųjų kainuoja daugiau negu neterminuota.

3.10.4   EESRK pakartoja neseniai savo nuomonėje dėl užimtumo politikos gairių pateiktas rekomendacijas, kaip gerinti dėl krizės daugelyje valstybių narių dramatiškai pablogėjusią jaunimo padėtį darbo rinkoje:

| — | nustatyti toli siekiančius ES tikslus jaunimo užimtumo srityje, |
| --- | --- |

—

nustatyti toli siekiančius ES tikslus jaunimo užimtumo srityje,

| — | visose ES šalyse nuosekliai įgyvendinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

visose ES šalyse nuosekliai įgyvendinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą,

| — | skirti didesnį ES finansavimą ir sudaryti geresnes sąlygas juo pasinaudoti, ypač šalyse, kuriose padėtis ypač pablogėjo, |
| --- | --- |

—

skirti didesnį ES finansavimą ir sudaryti geresnes sąlygas juo pasinaudoti, ypač šalyse, kuriose padėtis ypač pablogėjo,

| — | naujajame ES biudžete numatyti didesnį kovos su jaunimo nedarbu finansavimą, |
| --- | --- |

—

naujajame ES biudžete numatyti didesnį kovos su jaunimo nedarbu finansavimą,

| — | jaunimui sudaryti geresnes galimybes pasinaudoti bedarbių pašalpomis, |
| --- | --- |

—

jaunimui sudaryti geresnes galimybes pasinaudoti bedarbių pašalpomis,

| — | kovoti su nesaugiais darbo santykiais ir nereglamentuojamomis darbo formomis profesinio mokymo ir stažuočių metu, |
| --- | --- |

—

kovoti su nesaugiais darbo santykiais ir nereglamentuojamomis darbo formomis profesinio mokymo ir stažuočių metu,

| — | aktyviau propaguoti dualistinę švietimo sistemą kaip ES taikomą modelį. |
| --- | --- |

—

aktyviau propaguoti dualistinę švietimo sistemą kaip ES taikomą modelį.

3.11   Valstybės narės ir darbo rinkos subjektai turi būti daug aktyvesni, jei nori įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvą ir užtikrinti, kad jaunuoliai, ypač studijų ar mokslo nebaigę asmenys ir kiti jaunuoliai iš pažeidžiamų grupių, per keturis mėnesius nuo mokyklos baigimo rastų darbą arba pradėtų studijuoti ar mokytis (persikvalifikuotų). Europos Komisija turėtų imtis priemonių ir užtikrinti, kad valstybės narės šią iniciatyvą nedelsdamos įgyvendintų.

3.12   Valstybių narių ir darbo rinkos subjektų priemonės kol kas nepadėjo pagerinti jaunimo padėties. Kalbant apie iniciatyvos „Jaunimo garantijos“ įgyvendinimą tai yra akivaizdu. Taigi, EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą valstybėms narėms skirti 4 mln. EUR ir taip padėti joms kurti jaunimo garantijų programas. EESRK pakartoja savo raginimą, kad valstybės narės nedelsdamos įvardytų visas kliūtis, kad galėtų užtikrinti garantijas jaunimui, ir nacionalinėse reformų programose nustatytų konkrečius tikslus ir priemones.

3.13   EESRK pabrėžia, kad Jaunimo garantijų iniciatyvą reikėtų remti aktyvia darbo rinkos politika, kuri padėtų užpildyti spragą tarp švietimo ir mokymo sistemų bei darbo rinkos ir užtikrinti, kad vienodos sąlygos būtų taikomos ir jauniems vyrams, ir jaunoms moterims. Taip pat būtina atsižvelgti į migrantų, nacionalinių ir etninių mažumų ir žmonių su negalia padėtį. Dar reikėtų atsižvelgti į vyresnių darbuotojų, taip pat ir išėjusių į pensiją, žinias, kompetenciją, įgūdžius ir patirtį.

3.14   Esamose ES užimtumo politikos gairėse vis dar pasigendama konkrečių tikslų jaunimo užimtumo srityje. EESRK pakartoja savo raginimą nustatyti kiekybiškai išmatuojamus europinius tikslus, visų pirma tikslus stipriai sumažinti jaunimo nedarbą ir su garantijomis jaunimui susijusius tikslus.

3.15   Labai svarbu, kad Komisija yra pasirengusi skirti lėšų techninei pagalbai ir taip padėti valstybėms narėms pasinaudoti dar nepanaudotomis ES lėšomis. Visų pirma tai taikytina Europos socialiniam fondui, kurio biudžete dar liko apie 30 mlrd. EUR, kuriuos 2007–2013 m. finansiniu laikotarpiu valstybės narės dar galėtų panaudoti savo projektams. Europos Komisija turėtų imtis priemonių ir užtikrinti, kad valstybės narės šiomis lėšomis pasinaudotų nedelsdamos.

3.16   EESRK ragina Komisiją valstybėms narėms aiškiai nurodyti, kad šios lėšos visų pirma turėtų būti panaudotos jaunimui skirtiems projektams. Europos Komisija turėtų atkreipti valstybių narių dėmesį į tai, jog reikia užtikrinti, kad šių lėšų paskirstymo ir atitinkamo skyrimo procese visapusiškai dalyvautų socialiniai partneriai, jų jaunimo organizacijos (jeigu tokių organizacijų esama) ir jaunimui atstovaujančios NVO.

3.17   EESRK pažymi, kad ypač daug dėmesio reikėtų skirti tam, kad būtų užtikrinta, jog rengiant 2014–2020 m. laikotarpio finansinį planą Europos socialinio fondo biudžete būtų numatyta lėšų jaunimo, ypač neturinčio darbo, nestudijuojančio ir nesimokančio, reikalams. Derėtų pabrėžti, jog tai, kad jaunimas neturi darbo, nestudijuoja ir nesimoko, dažnai būna susiję su šešėline ekonomika. EESRK pabrėžia, kad ir dabar, ir ateityje bus reikalingas ilgalaikis, pastovus ir sistemingas finansavimas, kuriuo galėtų pasinaudoti įvairios pilietinės visuomenės grupės.

3.18   Vienu iš svarbiausių siekių turi išlikti aukštos kokybės darbo vietų kūrimas. EESRK siūlo apsvarstyti galimybę kitu finansiniu laikotarpiu priimti Europos jaunimo užimtumo strategiją. Pagal šią strategiją skiriamos lėšos turėtų būti naudojamos įmonėms, pilietinės visuomenės organizacijoms, viešojo sektoriaus institucijoms ir kitiems darbdaviams, kurie kuria naujas, aukštos kokybės darbo vietas jaunimui, remti.

2012 m. liepos 12 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Žr. konkrečias rekomendacijas, pateiktas EESRK nuomonės (OL C 143, 2012 05 22, p. 94) 5 skyriuje.

1

(2)  EESRK nuomonė dėl komunikato dėl judaus jaunimo (OL C 132, 2011 05 03, p. 55).

2

(3)  EESRK nuomonė dėl komunikato dėl judaus jaunimo (OL C 132, 2011 05 03, p. 55).

3

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/103 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/103

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Teisingumo programa

(COM(2011) 759 final – 2011/0369 (COD))

2012/C 299/19

Pranešėjas Edouard DE LAMAZE

Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. vasario 9 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Teisingumo programa

COM(2011) 759 final – 2011/0369 (COD).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 28 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 11 posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 126 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Palankiai vertindamas šio reglamento pasiūlymo tikslą – padaryti programas paprastesnes ir racionalesnes – EESRK pritaria Komisijos sprendimui pasirinkti galimybę B. Civilinės teisenos ir Baudžiamosios teisenos programų sujungimas į vieną programą pateisinamas tuo, kad abiejų tikslai, dalyviai ir veiksmų, kuriuos reikia finansuoti, pobūdis yra labai artimi.

1.2   Tačiau, (nors šiame pasiūlyme pateiktas teisinis tokio sprendimo pagrindimas) EESRK abejoja, ar naujojoje 2014–2020 m. Teisingumo programoje tikslinga prie dviejų pirmųjų konkrečiųjų tikslų – skatinti veiksmingą Sąjungos teisės taikymą teisminio bendradarbiavimo civilinėse ir baudžiamosiose bylose srityje ir paprastinti teisę kreiptis į teismą – tikslinga pridėti dar ir trečią tikslą – užtikrinti narkotikų paklausos ir pasiūlos prevenciją ir jas sumažinti. Laikydamas pastarąjį tikslą pirmojo tikslo dalimi, EESRK atkreipia dėmesį į taip apibrėžto tikslo įtraukimo į reguliuojamojo pobūdžio dokumentą pasekmes – jo tiesioginį, greitą ir stiprų poveikį asmenims, kurių bylos nagrinėjamos, asociacijoms, NVO ir kitiems potencialiems dotacijų gavėjams, sudarant įspūdį, kad kiti ne mažiau svarbūs klausimai, tokie kaip, pvz., kova su prekyba žmonėmis, Komisijai rūpi mažiau.

1.3   EESRK labiau sunerimęs dėl Komisijos išreikštos pozicijos – jis dar kartą pabrėžia savo ne kartą išsakytą nuostatą, kad kovojant su narkotikais pirmiausia turi būti laikomasi auklėjamojo, sveikatą saugančio ir socialinio, bet ne baudžiamojo pobūdžio veikla grindžiamo požiūrio (1).

1.4   EESRK pritaria Komisijos pasiryžimui užtikrinti kuo lankstesnį šios programos lėšų valdymą, kad būtų kuo geriau tenkinami pilietinės visuomenės poreikiai, potencialiems kandidatams suteikta kuo daugiau laisvės, skatinamas projektų kūrybiškumą ir atsižvelgiama į vėlesnės įvairių sričių politikos tikslus.

1.5   Nors skirtingiems prioritetams negalima iš anksto nustatyti konkrečių sumų, EESRK pabrėžia, kad labai svarbu preliminariai (kad ir apytikriai) paskirstyti biudžeto lėšas atskiriems tikslams.

1.6   EESRK pažymi, kad Komisija nusprendė su narkotikais susijusiam konkrečiam tikslui nenumatyti daugiau lėšų nei tam skirta biudžeto dalis. Jis ragina Komisiją tvirtai laikytis savo įsipareigojimų ir siūlo lėšomis, kurios bus gautos įšaldžius ir konfiskavus iš prekybos narkotikais įgytas pajamas (tai leis būsimoji direktyva dėl nusikalstamu būdu įgytų pajamų įšaldymo ir konfiskavimo), iš dalies finansuoti šį tikslą.

1.7   Nors galiojantis finansinis reglamentas gana sudėtingas, EESRK pabrėžia, kad su finansavimo gavimo sąlygomis būtina aiškiai ir suprantamai supažindinti visus suinteresuotus piliečius, pateikiant informaciją visomis Sąjungos kalbomis. Taip tikrai bus užtikrintas didesnis projektų tinkamumas ir tuo pačiu paskatinta juos rengti, taip pat ir šalyse narėse, kurios iki šiol menkai dalyvavo atrinktose programose. EESRK primygtinai ragina visiems ES piliečiams užtikrinti vienodas prieigos prie šių programų sąlygas.

1.8   Be to, jo požiūriu, derėtų geriau apibrėžti papildomos Europos naudos sąvoką, kuri yra pagrindinis programų atrankos kriterijus. Kadangi programai skirti finansiniai ištekliai riboti (nors EESRK su pasitenkinimu pažymi, kad jie padidinti), EESRK pabrėžia, kad labai svarbu dotacijas skirti būtent tiems projektams, kurių papildoma Europos nauda bus aiškiai patvirtinta. Turėtų būti skatinami tarpvalstybiniai projektai.

1.9   Kadangi metinėse darbo programose reikės patikslinti tam tikrus esminius visos programos įgyvendinimo aspektus (visų pirma biudžeto lėšų paskirstymą), EESRK mano, kad Komisija jas priimti vykdomaisiais aktais turėtų pagal nagrinėjimo procedūrą, o ne pagal patariamąją procedūrą, kaip tai numatyta šiame pasiūlyme. Taip būtų užtikrinta, kad Komisija negalės priimti šių programų, jei jos neatitiks remiantis Reglamento Nr. 182/2011 nuostatomis iš valstybių narių atstovų sudaryto komiteto nuomonės.

1.10   Pabrėždamas, kad būtina tiksliau nurodyti, kurie iš finansuoti tinkamų veiksmų (6 straipsnis) yra prioritetiniai, EESRK mano, kad daugiau dėmesio reikia skirti e. teisingumui, nes siekiant pagerinti naudojimosi juo sąlygas, šią sritį dar reikia rimtai patobulinti.

1.11   EESRK pritaria šiame pasiūlyme pastebimam naujam požiūriui, pagal kurį visus teisminių institucijų darbuotojus ir visų pirma advokatus siekiama įtraukti į Europos teisininkų mokymo programas – kaip ir teisėjai bei teisminių institucijų darbuotojai, jie prisideda, kad būtų tinkamai taikoma Sąjungos teisė. Be to, jie yra pirmoji prieigos prie teisingumo pakopa subjektams, kurių bylos nagrinėjamos. Kaip tik jie pateikia prašymą nagrinėti bylą.

1.12   EESRK taip pat pabrėžia, kad į tarpvalstybinio teisminio bendradarbiavimo tinklus būtina įtraukti įvairius teisės srities darbuotojus suteikiant reikiamą finansinę paramą. Kad būtų užtikrinta dermė su neseniai išreikšta politine valia stiprinti teisę į gynybą, EESRK ragina kuo skubiau ištaisyti padėtį, kurią jis laiko nepriimtina – faktinį ar teisinį draudimą advokatams priklausyti daugumai tarpvalstybinio teisminio bendradarbiavimo tinklų.

1.13   EESRK pabrėžia, kad kuriant bendrą teisingumo erdvę, ir visų pirma siekiant užtikrinti šeimos teises, „derinimo kompasu“ turėtų būti Pagrindinių teisių chartijos nuostatos. Dabartinėmis sąlygomis, kurioms būdinga vis dar didelė teisinės kultūros ir koncepcijų įvairovė EESRK daugelį kartų (pastaruoju metu – išreikšdamas savo poziciją dėl turtinių režimų ir turtinių pasekmių (2)) pabrėžė, kad tikslinga skatinti taikyti neprivalomą europinę alternatyvą, t. y., taip vadinamąjį „28-ąjį režimą“.

2.   Pasiūlymo turinys

2.1   Siekdama supaprastinimo ir racionalizavimo, Komisija nusprendė sumažinti savo finansavimo programų, skirtų Europos teisių ir teisingumo erdvės kūrimui, skaičių, kad kiekvienas asmuo, ar jis būtų pilietis, partneris ar praktikuojantis teisininkas, galėtų gerai žinoti savo teises, kaip jomis naudotis ar jas taikyti. Greta Teisių ir pilietybės programos (3) į 2014–2020 m. Teisingumo programą įtraukta Civilinės teisenos programa, Baudžiamosios teisenos programa ir programa „Narkotikų prevencija ir informacija apie juos“.

2.2   Nagrinėjamame reglamento pasiūlyme šiai programai skiriama 472 mln. eurų, kuriais turėtų būti finansuojami tie veiksmai, kuriuos vykdant Sąjungos intervencija duoda papildomos naudos palyginti su pavieniais valstybių narių veiksmais. Bendrasis programos tikslas – padėti sukurti Europos teisingumo erdvę skatinant teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose. Šis bendrasis tikslas suskirstytas į keletą konkrečių tikslų – skatinti veiksmingą Sąjungos teisės taikymą šioje srityje (pagal SESV 81 ir 82 straipsnius), stiprinti teisę kreiptis į teismą ir užkirsti kelią narkotikų paklausai bei ją sumažinti, pastarąjį aspektą laikant ne sveikatos apsaugos, bet kovos su nusikalstamumu objektu (pagal SESV 84 straipsnį).

2.3   Šie tikslai pateisina paramą teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų (įskaitant advokatus ir notarus) mokymui, bendradarbiavimo veiklos plėtojant tinklus, užtikrinančius geresnį tarpusavio pažinimą ir pasitikėjimą, stiprinimui bei visuomenės informuotumo didinimo veiksmams.

2.4   Be to, skirtas finansinis paketas taip pat bus panaudotas parengti analitiniam pagrindui Sąjungos politikos sritims remti ir formuoti. Siekiant didesnio lankstumo, pasiūlyme nenumatytos konkrečios sumos atskiroms veiklos sritims.

2.5   Metinius programos prioritetus nustato Komisija, pagal patariamąją procedūrą priimdama įgyvendinimo aktus.

2.6   Pasiūlyme numatytos pareigos vykdyti stebėseną ir atlikti vertinimą (taip pat ir vidurio laikotarpio).

3.   Bendrosios pastabos

3.1   Europos teisingumo erdvės sukūrimas yra ES viešoji vertybė, kurios privalumus galės įvertinti kiekvienas pilietis ar partneris. Ji svarbi esminiams kasdienio gyvenimo ir reikalų aspektams (tokiems kaip skyrybos, teisė į vaikų apgyvendinimą ir jų lankymą, paveldėjimas, globa, komerciniai ginčai, vartotojų ginčai ir t. t., bet taip pat ir teisių apsauga baudžiamosiose bylose) ir skatindama bendradarbiauti kovojant su nusikalstamumu užtikrina saugumo Europos erdvėje stiprinimą.

3.2   Primindamas, kad Teisingumo programa funkcionaliai papildo Teisių ir pilietybės programą, EESRK mano, kad Europos teisingumo ir laisvės erdvė įgaus prasmę tik tada, kai kiekvienas ES pilietis, kad ir kur būdamas, galės konkrečiai naudotis savo teisėmis, todėl ši programa turės būti vertinama kaip tik šių teisių atžvilgiu.

3.3   EESRK pabrėžia, kad kuriant bendrą teisių erdvę, ir visų pirma siekiant užtikrinti šeimos teises, „derinimo kompasu“ turėtų būti Pagrindinių teisių chartijos nuostatos. Dabartinėmis sąlygomis, kurioms būdinga vis dar didelė teisinės kultūros ir koncepcijų įvairovė EESRK daugelį kartų (paskutinį kartą – išreikšdamas savo poziciją dėl turtinių režimų ir turtinių pasekmių (4)) pabrėžė, kad tikslinga taikyti neprivalomą europinę alternatyvą, t. y. taip vadinamąjį „28-ąjį režimą“. Nustačius šią tvarką bus pasiekta pažanga pripažįstant ES piliečių teises ir veiksmingai kovojant su diskriminacija, kurios aukomis jie gali tapti tais atvejais, kai valstybės narės, kurios piliečiai jie yra, teisės aktais jiems suteikta mažiau teisių, nei jie turėtų kitose valstybėse narėse.

3.4   Esminis tikslas – visoje ES užtikrinti pagarbą teisėms, visų pirma, pagrindinėms teisėms, ir jį pasiekti turi padėti teisminis bendradarbiavimas civilinėse ir baudžiamosiose bylose. Tačiau bendrajai rinkai gali būti daromas reikšmingas su augimu ir užimtumu susijęs grandininis poveikis, kurį būtina tinkamai skatinti, visų pirma remiant teisės srities darbuotojų mokymosi pastangas (5). EESRK primena, kad įmonių atveju geresnis bendradarbiavimas civilinių bylų srityje, t. y., ir greitesnis tarpvalstybinių ginčų sprendimas, turėtų reikšmingą poveikį įmonių tarpvalstybinės veiklos dinamikai.

3.5   Nors atliktas poveikio vertinimas patvirtino ankstesniojo 2007–2013 m. laikotarpio programų (Civilinės teisenos, Baudžiamosios teisenos programų ir programos „Narkotikų prevencija ir informacija apie juos“) veiksmingumą, jų skaičiaus, tuo pačiu ir jų valdymo nuostatų, sumažinimas yra naudingas pats savaime. Bus palengvintos skirtingų tikslų įgyvendinimo galimybės. EESRK taip pat pabrėžia, kad, be procedūrų suderinimo, labai svarbu ir jas pačias supaprastinti.

3.6   Todėl EESRK labai palankiai vertina tokią supaprastinimo ir racionalizavimo priemonę kaip Civilinės teisenos ir Baudžiamosios teisenos programų sujungimas, pagrįstas tuo, kad Lisabonos sutartyje atsisakyta trečiojo ramsčio, o šių dviejų teisės sričių tikslai, dalyviai ir finansuojamieji veiksmai (visų pirma e. teisingumo ir mokymo srityse) yra labai artimo pobūdžio.

3.7   EESRK rekomenduoja skatinti baudžiamosios teisenos srities projektus, ypač tose valstybėse narėse, kurios iki šiol menkai naudojosi galimybėmis gauti dotacijas. Kadangi šis skyrius dar palyginti naujas, europinė metodika šioje srityje iki galo neparengta ir turėtų būti tobulinama.

3.8   EESRK daug atsargiau vertina programą „Narkotikų prevencija ir informacija apie juos“, kurios teisinis pagrindas susijęs su visuomenės sveikatos apsauga. Rūpindamasis, kad prioritetu išliktų su visuomenės sveikata susiję aspektai, jis vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad laikantis požiūrio, orientuoto į baudžiamuosius veiksmus, atsiranda tikimybė, jog analogiškus veiksmus finansuos ir būsimasis Vidaus saugumo fondas. Jis dar kartą primena savo nuostatą, kad kovojant su narkotikais svarbu laikytis visų pirma į prevenciją orientuoto požiūrio, suteikiančio nuo narkotikų priklausomiems asmenims galimybę gauti pagalbą ir gydytis. Labai svarbu, kad į šiuos aspektus būtų atkreiptas teisėjų ir advokatų dėmesys.

3.9   Siekdamas, kad su narkotikais susijęs konkretus tikslas nepareikalautų neproporcingai didelės visų skirtų lėšų dalies, EESRK siūlo šį tikslą iš dalies finansuoti lėšomis, gautomis įšaldžius ir konfiskavus iš prekybos narkotikais įgytas pajamas, kaip tai numatyta numatomoje priimti direktyvoje dėl nusikalstamu būdu įgytų pajamų įšaldymo ir konfiskavimo (6).

3.10   Vis dėlto, keldamas klausimą dėl tikslios veiksmų, kurie bus finansuojami su neteisėtu narkotikų platinimu susijusio nusikalstamumo prevencijos srityje, apibrėžties, EESRK su pasitenkinimu pažymi, kad šios programos įgyvendinimui skirtas 472 mln. eurų paketas atrodytų reiškia reikšmingą Komisijos paramos padidėjimą.

3.11   EESRK, siekdamas užtikrinti, kad „ES biudžetas turėtų būti naudojamas finansuoti ES viešosioms gėrybėms, veiklai, (...) kur juo užtikrinami geresni rezultatai“ (7), primena, jog išteklius būtina visų pirma skirti projektams, kurie iš tikrųjų gali suteikti papildomos Europos naudos (3 straipsnis), t. y. ypač baudžiamųjų bylų srityje, kur daugelis valstybių narių vis dar gana nenoriai taiko Sąjungos teisės nuostatas.

3.12   EESRK taip pat pabrėžia, kad norint, kad ES biudžeto lėšos būtų skiriamos veiksmingai, labai svarbu užtikrinti skirtingų finansavimo programų tarpusavio derėjimą, papildomumą ir sinergiją (ypač su 2014–2020 m. laikotarpio Teisių ir pilietybės programa). Kita vertus, ypatingą dėmesį reikia skirti stebėsenai, kad nebūtų kartojimosi pavojaus.

3.13   EESRK su pasitenkinimu pažymi, kad metinėse darbo programose numatyti projektai gali būti įgyvendinami keletą metų, o tai reiškia, kad pakaks laiko jiems išplėtoti ir pasiekti jų tikslus. Jis pritaria pačiam bendro finansavimo principui, tačiau kelia klausimą, ar pagrįstai tam tikrais atvejais būtų leidžiama keisti finansavimo proporcijas (8).

3.14   Nors galiojantis finansinis reglamentas gana sudėtingas, EESRK pabrėžia, jog labai svarbu užtikrinti, kad finansavimo gavimo sąlygos būtų prieinamos visiems suinteresuotiems piliečiams, aiškiai ir suprantamai pateikiant informaciją visomis Sąjungos kalbomis. EESRK mano, kad būtų galima gauti daugiau papildomos Europos naudos geriau apibrėžus jos sąvoką. Tai neabejotinai pagerintų projektų tinkamumą ir kartu paskatintų juos rengti, taip pat ir tose valstybėse narėse, kurios iki šiol menkai dalyvauja atrinktose programose. EESRK primygtinai ragina visiems ES piliečiams sudaryti vienodas prieigos prie šių programų sąlygas.

3.15   EESRK taip pat stebisi, kodėl finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje net apytikriai nenurodyta, kaip biudžeto lėšos paskirstomos konkretiems tikslams. Neginčydamas teisėto poreikio lanksčiai valdyti išteklius, Komitetas pabrėžia išankstinių gairių šiuo klausimu tikslingumą.

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Dėl Europos teisininkų mokymo

4.1.1   Kadangi veiksminga pažanga negalima be abipusio pasitikėjimo, EESRK ragina skatinti veiksmus, kuriais siekiama diegti bendrą Europos kultūrą, tvirtai orientuotą į teisės nuostatų laikymąsi ir vykdymą ir grindžiamą geru nacionalinių teisės sistemų žinojimu ir supratimu. Kad ES viduje veiktų savitarpio pagalba, visų pirma būtina užtikrinti asmenų, esančių kitų nacionalinių sistemų bylų subjektais, procedūrinių teisių apsaugą.

4.1.2   EESRK mano, kad praktikuojančių teisininkų mokymas Europos teisės srityje yra svarbus naujosios programos aspektas, kurį derėtų labiau pabrėžti. Europos teisė valstybėse narėse vis dar taikoma labai nevienodai, neretai todėl, kad praktikuojantys teisininkai ja menkai domisi ir stokoja informuotumo. Tai ypač pastebima muitinės reikalų srityje. Šiuo atžvilgiu EESRK primena, kad būtina nuosekliai didinti paramą Europos teisininkų mokymui. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į Komisijos nustatytą tikslą iki 2020 m. apmokyti 20 000 teisininkų per metus, t. y., iš viso 700 000 teisininkų (9). Kaip teisingai pabrėžia Komisija, visų pirma būtina mokyti kalbų, nes tai užtikrins geresnį praktikuojančių teisininkų tarpvalstybinį bendravimą Europos teisingumo ir laisvės erdvėje.

4.1.3   EESRK nuomone, į mokymą ypač būtina įtraukti advokatus, juolab kad kai kuriose valstybėse narėse jie rengiami kartu su teisėjais. Advokatai yra pirmoji prieigos prie teisingumo pakopa. Nuo jų tinkamų patarimų priklausys, kaip vystysis kaltinamų asmenų santykiai su teisėju. Todėl jie, kaip ir teisėjai bei prokurorai, privalo turėti galimybę gauti ES finansavimą. Nuo to priklauso teisės kreiptis į teismą kokybė Europos teisės erdvėje. Jų dalyvavimas mokyme būtinas taip pat ir siekiant užtikrinti palankesnes sąlygas teisei į gynybą

4.1.4   Apgailestaudamas dėl neaiškumų, atsiradusių dėl sąvokos „teisminių institucijų darbuotojai“ (10), EESRK palankiai vertina Komisijos siekį šiame reglamento pasiūlyme patikslinti, kad ši sąvoka apima visus teisės srities darbuotojus, įskaitant advokatus ir notarus, kurie iš tikrųjų atlieka esminį vaidmenį veiksmingai taikant Sąjungos teisę. EESRK džiaugiasi, kad Komisija, atrodo, yra pasiryžusi laikytis šio požiūrio įgyvendinant bandomąjį Europos teisininkų mokymo projektą, kuris bus pradėtas šiais metais.

4.1.5   EESRK nuomone, būtų tikslinga apibrėžti tam tikrus objektyvius kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatomas mokymo teisės srityje programų tinkamumas gauti finansavimą. Vienu iš kriterijų turėtų būti šio mokymo sąsaja su ES pagrindinių teisių chartija. Turėtų būti nuolat ir nuodugniai stebima ir kontroliuojama, ar šios programos atitinka nustatytus kriterijus. EESRK primygtinai ragina šių dotacijų gavimo sąlygas susieti su programų, kurias reikės nuodugniai įvertinti, tikrąja kokybe.

4.1.6   Ypatingą dėmesį EESRK skiria poreikiui teisėjų ir advokatų mokymo programose nagrinėti konkrečius su priklausomybe nuo narkotikų susijusius aspektus, kurie leis išugdyti teisinį požiūrį į šią problemą, derantį su sveikatos priežiūros ir socialiniu požiūriu, orientuotu į recidyvo prevenciją.

4.2   Dėl tarpvalstybinio teisminio bendradarbiavimo

4.2.1   EESRK ragina kuo skubiau ištaisyti, jo nuomone, nepriimtiną padėtį, kai advokatai negali priklausyti teisminio bendradarbiavimo tinklams. Nors teisminis tinklas baudžiamosiose bylose pavaldus Eurojustui ir nepatenka į šios programos taikymo sritį, tai, kad advokatai negali į jį patekti, yra susirūpinimą keliantis faktas. Finansiniais sunkumais negalima pateisinti dabartinio netolygumo, kai persvarą turi kaltinimo atstovai. Net ribotais ištekliais reikia užtikrinti, kad tarpvalstybinių bylų atvejais būtų kaltinimo ir gynybos galimybių pusiausvyra.

4.2.2   Šiuo reikalavimu siekiama užtikrinti, visų pirma Europos arešto orderio vykdymo atveju, kad advokatai galėtų kitoje valstybėje narėje skubiai surasti kompetentingą advokatą, kuris galėtų susipažinti su byla ir suteikti konsultaciją dėl toje valstybėje narėje galiojančios procedūrinės teisės aspektų bei dėl visų kitų vietinių bylos aspektų. Naujosios nuostatos, pateiktos direktyvos dėl teisės turėti advokatą vykstant baudžiamajam procesui pasiūlyme, ir numatančios, kad vykdant Europos arešto orderį reikia laikytis teisės turėti du advokatus principo (vieną – orderį išdavusioje valstybėje narėje, kitą – orderio vykdymo valstybėje narėje), yra, jei prireiktų, papildomas argumentas, pateisinantis aktyvų advokatų dalyvavimą Europos teisminio bendradarbiavimo tinkluose. Šiuo požiūriu EESRK palankiai vertina paramą, kurią būsimasis tarpvalstybinis gynybos advokatų tinklas galės suteikti nuolat didėjant skaičiui advokatų, sprendžiančių tarpvalstybinių bylų klausimus. Siekdamas užtikrinti nuoseklumą ir veiksmingumą, jis ragina Komisiją įsipareigoti jam suteikti poreikius atitinkantį finansavimą.

4.2.3   Kalbėdamas apie teisminį tinklą civilinėse ir komercinėse bylose EESRK apgailestauja, kad praktiškai jame advokatai ir notarai atlieka tik antraeilį vaidmenį, nors teisės aktuose numatyta, kad nuo 2011 m. sausio 1 d. šis tinklas turi būti atviras tiek pirmiau minėtiems teisininkams, tiek ir antstoliams, t. y., visiems darbuotojams, tiesiogiai prisidedantiems prie bendrijos teisės aktų ir tarpvalstybinių priemonių taikymo. Šiuo atveju taip pat tik tinkamas finansavimas užtikrins gerą tinklo veikimą.

4.2.4   Daugybei teisininkų imantis iniciatyvos steigti smulkias dažnai brangiai kainuojančias struktūras, EESRK rekomenduoja gerinti šių tinklų derinimą ir koordinavimą siekiant sukurti „darnumo vienetus“ (11), kurie taps tikros Europos teisminės struktūros pagrindu.

4.3   E. teisingumas

4.3.1   EESRK nuomone, teisingumo dematerializavimas yra esminis aspektas, kuris šiame pasiūlyme išnagrinėtas nepakankamai išsamiai. Turėtų būti nuodugniai ištirtas jo poveikis teisei kreiptis į teismą, taip pat ir sudėtingoje socialiniu požiūriu padėtyje esančių ar neįgalių piliečių. Siekiant užtikrinti bendruosius tiek besibylinėjančiųjų, tiek ir praktikuojančių teisininkų interesus, šioje srityje būtina atlikti daug patobulinimų.

4.3.2   EESRK tikisi, kad Komisija pateiks aiškias su šia sritimi susijusias gaires – šiuo metu prieinamų e. teisingumo priemonių skatinimas, Komiteto nuomone, skirtas labiau plačiajai visuomenei, nei specialistams. Siekiant užtikrinti teismų sprendimų kokybę ir jų atitiktį Europos teisei praktikuojantiems teisininkams būtina sudaryti palankias sąlygas naudotis šiomis priemonėmis, juos skatinti tai daryti ir atitinkamai apmokyti.

4.3.3   EESRK su pasitenkinimu pažymi, kad šiame pasiūlyme numatyto finansinio paketo lėšos gali būti naudojamos ir šio sektoriaus IT tinklų tobulinimui (8 straipsnio 2 dalis). Komitetas ypač vertina advokato paieškos e. teisingumo portale programos projektą ir e. CODEX projektą, kuriuo siekiama užtikrinti nacionalinių elektroninio teisingumo sistemų sąveiką. Jis atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant užtikrinti šių tinklų saugumą ir veiksmingumą, profesinė advokatų tapatybė turės būti patvirtinta advokatų kolegijos.

4.4   Rodikliai

4.4.1   Akivaizdu, kad rodiklių klausimą reikės apsvarstyti nuodugniau. EESRK su pasitenkinimu pažymi, kad Komisija jau ėmėsi šio svarstymo tiek metinės stebėsenos, tiek ir poveikio vertinimos, atliekamo laikotarpio viduryje ir pabaigoje atžvilgiu. Ypač papildymo reikalauja labai subjektyvus teisės kreiptis į teismą rodiklis (kaip Europoje suvokiama ši teisė). Mūsų nuomone, mokymo srityje deramą dėmesį reikia skirti viešojo ir privataus sektorių partnerystei, į kurią būtų įtraukiami universitetai, teisės mokslų institutai ir advokatų kolegijos. Nors numatoma, kad kontrolės (plačiausia sąvokos prasme) veiklai skiriamos sąnaudos programos įgyvendinimo metu ilgainiui sumažės, EESRK laikosi nuomonės, kad turėtų būti nustatyta šių sąnaudų, kurioms finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje skirta 3–6 procentai biudžeto lėšų, viršutinė riba.

4.5   Metinių darbo programų priėmimo tvarka

4.5.1   Dėl metinių darbo programų, kurias Komisija nustato priimdama įgyvendinimo aktus, EESRK abejoja patariamosios procedūros pasirinkimo tikslingumu. Jo nuomone, geriau tiktų nagrinėjimo procedūra, užtikrinanti, kad Komisija negalės priimti šių programų, jei jos neatitiks remiantis Reglamento Nr. 182/2011 nuostatomis iš valstybių narių atstovų sudaryto komiteto nuomonės.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetos pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Žr. EESRK nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Ryžtingesnė Europos kova su narkotikais“, priimtą 2012 m. gegužės 24 d. (OL 229, 2012 07 31, p. 85).

1

(2)  OL C 376, 2011 12 22, p. 87–91.

2

(3)  OL C 191, 2012 6 29, p. 108–110.

3

(4)  Žr. 2 išnašą.

4

(5)  Savo pranešime Nauja bendrosios rinkos strategija (2010 m. gegužės 9 d.) Mario Monti pabrėžė, kaip svarbu, siekiant pagerinti bendrosios rinkos veiksmingumą, užtikrinti tinkamą Sąjungos teisės taikymą ir plėtoti teisėjų mokymą šioje srityje.

5

Nauja bendrosios rinkos strategija

(6)  Žr. EESRK nuomonę (žr. OL p. ).

6

(7)  COM(2010) 700 final.

7

(8)  Šiuo metu reikia įnešti 20 proc. norint gauti likusius 80 proc. dotacijos pavidalu.

8

(9)  COM(2011) 551 final.

9

(10)  Pagal SESV 81 straipsnio 2 punkto h papunktį ir 82 straipsnio 1 punkto c papunktį, atitinkamai dėl teisminio bendradarbiavimo civilinėse ir baud iamosiose bylose, kuriuose vartojamos sąvokos „teisėjai ir teisminių institucijų darbuotojai“.

10

(11)  2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisėjų mokymo (2012/2575 (RSP).

11

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/108 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/108

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl: pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė

(COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD));

pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas

(COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD));

pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo, kovos su nusikalstamumu ir jo prevencijos, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos

(COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD));

pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonė

(COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD))

2012/C 299/20

Pranešėjas Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. vasario 16 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

| | Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė

  COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD) |
| --- | --- |

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė

COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD)

| | Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas

  COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD) |
| --- | --- |

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas

COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD)

| | Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo, kovos su nusikalstamumu ir jo prevencijos, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos

  COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD) |
| --- | --- |

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo, kovos su nusikalstamumu ir jo prevencijos, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos

COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD)

| | Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonė

  COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD). |
| --- | --- |

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonė

COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2012 m. birželio 28 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 133 nariams balsavus už ir 2 susilaikius.

1.   Bendrosios pastabos

| 1.1 | Europos Komisijos pasiūlymai dėl 2014–2020 m. vidaus reikalų srities biudžeto yra labai svarbūs siekiant sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę ir atviresnę, saugesnę bei solidaresnę Europą. EESRK pritaria, kad šiame biudžete daugiau dėmesio būtų skiriama Prieglobsčio ir migracijos ir Vidaus saugumo fondams. |
| --- | --- |

1.1

Europos Komisijos pasiūlymai dėl 2014–2020 m. vidaus reikalų srities biudžeto yra labai svarbūs siekiant sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę ir atviresnę, saugesnę bei solidaresnę Europą. EESRK pritaria, kad šiame biudžete daugiau dėmesio būtų skiriama Prieglobsčio ir migracijos ir Vidaus saugumo fondams.

| 1.2 | Komitetas mano, kad Europos Sąjungos dalyvavimas šioje politikoje sukuria didelę pridėtinę vertę, nes migracijos srautų, prieglobsčio ir grėsmių saugumui valdymas yra sritys, kuriose kylančių klausimų valstybės narės negali išspręsti vienos pačios. |
| --- | --- |

1.2

Komitetas mano, kad Europos Sąjungos dalyvavimas šioje politikoje sukuria didelę pridėtinę vertę, nes migracijos srautų, prieglobsčio ir grėsmių saugumui valdymas yra sritys, kuriose kylančių klausimų valstybės narės negali išspręsti vienos pačios.

| 1.3 | Komitetas remia Komisijos pasiūlymą dėl bendro valdymo ir į rezultatus orientuoto požiūrio rengiant daugiametes programas pagal aukšto lygio politinį dialogą, kad nacionalinės programos atitiktų ES politinius tikslus ir prioritetus. |
| --- | --- |

1.3

Komitetas remia Komisijos pasiūlymą dėl bendro valdymo ir į rezultatus orientuoto požiūrio rengiant daugiametes programas pagal aukšto lygio politinį dialogą, kad nacionalinės programos atitiktų ES politinius tikslus ir prioritetus.

| 1.4 | Būtina, kad visi finansuojami veiksmai būtų pagrįsti politikos gairėmis (laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės tikslais), teiktų Europai papildomą naudą ir padėtų siekti ES politinių tikslų. |
| --- | --- |

1.4

Būtina, kad visi finansuojami veiksmai būtų pagrįsti politikos gairėmis (laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės tikslais), teiktų Europai papildomą naudą ir padėtų siekti ES politinių tikslų.

| 1.5 | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pastangas supaprastinti finansines priemones įsteigiant du fondus: Prieglobsčio ir migracijos (1) bei Vidaus ir saugumo (2), papildytus horizontaliuoju reglamentu, kuriame pateiktas programavimo, informacijos, finansų valdymo, kontrolės ir vertinimo bendrų taisyklių rinkinys (3). |
| --- | --- |

1.5

EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pastangas supaprastinti finansines priemones įsteigiant du fondus: Prieglobsčio ir migracijos (1) bei Vidaus ir saugumo (2), papildytus horizontaliuoju reglamentu, kuriame pateiktas programavimo, informacijos, finansų valdymo, kontrolės ir vertinimo bendrų taisyklių rinkinys (3).

| 1.6 | EESRK remia bendrąją horizontaliąją programą, kuria gerokai supaprastinama dabartinė sistema ir suteikiama daugiau lankstumo valdant finansus ir ją įgyvendinant, taip pat sukuriama sustiprinta stebėsenos ir vertinimo sistema. |
| --- | --- |

1.6

EESRK remia bendrąją horizontaliąją programą, kuria gerokai supaprastinama dabartinė sistema ir suteikiama daugiau lankstumo valdant finansus ir ją įgyvendinant, taip pat sukuriama sustiprinta stebėsenos ir vertinimo sistema.

| 1.7 | EESRK remia Komisijos pasiūlymą skirstant finansinius išteklius valstybėms narėms nustatyti bazinę ir kitą, kintamą arba lanksčią, sumą. |
| --- | --- |

1.7

EESRK remia Komisijos pasiūlymą skirstant finansinius išteklius valstybėms narėms nustatyti bazinę ir kitą, kintamą arba lanksčią, sumą.

| 1.8 | Naudojant atitinkamus rodiklius, reikėtų tobulinti rezultatų vertinimo sistemas, kad būtų galima finansuoti mokslinių tyrimų centrų ir pilietinės visuomenės organizacijų nepriklausomą darbą. |
| --- | --- |

1.8

Naudojant atitinkamus rodiklius, reikėtų tobulinti rezultatų vertinimo sistemas, kad būtų galima finansuoti mokslinių tyrimų centrų ir pilietinės visuomenės organizacijų nepriklausomą darbą.

| 1.9 | Komitetas pritaria tam, kad nacionalinės programos būtų grindžiamos partnerystės principu, tačiau mano, kad reikėtų gerinti visų suinteresuotųjų subjektų - nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių - dalyvavimo sistemas. Partnerystės principą reikėtų aiškiai nurodyti reglamentuose, kad jis nepriklausytų nuo nacionalinių nuostatų ir praktikos. |
| --- | --- |

1.9

Komitetas pritaria tam, kad nacionalinės programos būtų grindžiamos partnerystės principu, tačiau mano, kad reikėtų gerinti visų suinteresuotųjų subjektų - nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių - dalyvavimo sistemas. Partnerystės principą reikėtų aiškiai nurodyti reglamentuose, kad jis nepriklausytų nuo nacionalinių nuostatų ir praktikos.

| 1.10 | EESRK, kuris bendradarbiauja su kitomis ES institucijomis rengdamas imigracijos ir prieglobsčio politiką, itin aktyviai dalyvauja Europos integracijos forumo veikloje. Todėl jis pabrėžia Prieglobsčio ir migracijos fondo svarbą imigrantų ir pabėgėlių integracijai ir mano, kad integracijos politikai taip pat reikėtų skirti Europos socialinio fondo išteklių. |
| --- | --- |

1.10

EESRK, kuris bendradarbiauja su kitomis ES institucijomis rengdamas imigracijos ir prieglobsčio politiką, itin aktyviai dalyvauja Europos integracijos forumo veikloje. Todėl jis pabrėžia Prieglobsčio ir migracijos fondo svarbą imigrantų ir pabėgėlių integracijai ir mano, kad integracijos politikai taip pat reikėtų skirti Europos socialinio fondo išteklių.

| 1.11 | Komitetas siūlo padidinti finansinius išteklius Sąjungos veiksmams, nes jie teikia didelę papildomą naudą Europos lygiu. Šiems veiksmams turėtų būti skiriama 20 proc. fondo lėšų, o Komisija turėtų pradėti dialogą su EESRK ir Europos integracijos forumu atsižvelgdama į tai, kad šia finansine priemone reikėtų stiprinti forumo veiklą ir remti Europos pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių tinklus. |
| --- | --- |

1.11

Komitetas siūlo padidinti finansinius išteklius Sąjungos veiksmams, nes jie teikia didelę papildomą naudą Europos lygiu. Šiems veiksmams turėtų būti skiriama 20 proc. fondo lėšų, o Komisija turėtų pradėti dialogą su EESRK ir Europos integracijos forumu atsižvelgdama į tai, kad šia finansine priemone reikėtų stiprinti forumo veiklą ir remti Europos pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių tinklus.

| 1.12 | EESRK pasiūlė nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis sukurti forumus ir platformas, kuriuose dalyvautų imigrantų organizacijos ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos. Šią veiklą reikėtų finansuoti Prieglobsčio ir migracijos fondo lėšomis. |
| --- | --- |

1.12

EESRK pasiūlė nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis sukurti forumus ir platformas, kuriuose dalyvautų imigrantų organizacijos ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos. Šią veiklą reikėtų finansuoti Prieglobsčio ir migracijos fondo lėšomis.

| 1.13 | EESRK mano, kad vykdant integracijos politiką, kai daugiausia dėmesio skiriama Europos Sąjungos piliečių, mažumų ir imigrantų socialinės atskirties mažinimui, taip pat turėtų būti skiriami Europos socialinio fondo finansiniai ištekliai. |
| --- | --- |

1.13

EESRK mano, kad vykdant integracijos politiką, kai daugiausia dėmesio skiriama Europos Sąjungos piliečių, mažumų ir imigrantų socialinės atskirties mažinimui, taip pat turėtų būti skiriami Europos socialinio fondo finansiniai ištekliai.

| 1.14 | Europa turi ryžtingai reaguoti į rasizmo ir ksenofobijos imigrantų kilmės žmonių atžvilgiu didėjimą. Europos Sąjungos institucijos turėtų labai aktyviai kovoti su tokiu elgesiu ir ideologijomis. |
| --- | --- |

1.14

Europa turi ryžtingai reaguoti į rasizmo ir ksenofobijos imigrantų kilmės žmonių atžvilgiu didėjimą. Europos Sąjungos institucijos turėtų labai aktyviai kovoti su tokiu elgesiu ir ideologijomis.

| 1.15 | Žmogaus teisių apsauga ir Pagrindinių teisių chartijos laikymasis turėtų būti visiškai užtikrinti atliekant visus Prieglobsčio ir migracijos bei Vidaus saugumo fondų lėšomis finansuojamus veiksmus. |
| --- | --- |

1.15

Žmogaus teisių apsauga ir Pagrindinių teisių chartijos laikymasis turėtų būti visiškai užtikrinti atliekant visus Prieglobsčio ir migracijos bei Vidaus saugumo fondų lėšomis finansuojamus veiksmus.

| 1.16 | Komitetas siekia, kad pagerėtų laisvės ir saugumo pusiausvyra. Europos Sąjunga ir toliau turi būti laisva ir atvira visuomenė, pagrįsta teisinės valstybės principu, ir niekada neatsisakyti laisvės ir pagrindinių teisių apsaugos vertybių. |
| --- | --- |

1.16

Komitetas siekia, kad pagerėtų laisvės ir saugumo pusiausvyra. Europos Sąjunga ir toliau turi būti laisva ir atvira visuomenė, pagrįsta teisinės valstybės principu, ir niekada neatsisakyti laisvės ir pagrindinių teisių apsaugos vertybių.

| 1.17 | EESRK nuomone, būtina, kad reglamentu būtų užtikrintas aktyvesnis organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo vertinant ES vidaus saugumo strategijoje numatytų iniciatyvų ir veiksmų poveikį, veiksmingumą ir papildomą naudą. |
| --- | --- |

1.17

EESRK nuomone, būtina, kad reglamentu būtų užtikrintas aktyvesnis organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo vertinant ES vidaus saugumo strategijoje numatytų iniciatyvų ir veiksmų poveikį, veiksmingumą ir papildomą naudą.

2.   Prieglobsčio ir migracijos fondas. Požiūris į pilietinę visuomenę

| 2.1 | Apskritai Komitetas palankiai vertina Komisijos pasiūlytas iniciatyvas ir pritaria biudžeto eilutėms ir remia pasiūlymą stiprinti partnerystės principą. |
| --- | --- |

2.1

Apskritai Komitetas palankiai vertina Komisijos pasiūlytas iniciatyvas ir pritaria biudžeto eilutėms ir remia pasiūlymą stiprinti partnerystės principą.

| 2.2 | EESRK labai palankiai vertina pasiūlymus dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo ir siūlo, kad per derybas Taryboje valstybės narės patvirtintų Komisijos siūlomas sumas jų nemažindamos, nes prieglobsčio, migracijos ir pagrindinių žmogaus teisių apsaugos klausimams spręsti turi būti skiriama pakankamai išteklių, ypač ekonomikos krizės sąlygomis. |
| --- | --- |

2.2

EESRK labai palankiai vertina pasiūlymus dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo ir siūlo, kad per derybas Taryboje valstybės narės patvirtintų Komisijos siūlomas sumas jų nemažindamos, nes prieglobsčio, migracijos ir pagrindinių žmogaus teisių apsaugos klausimams spręsti turi būti skiriama pakankamai išteklių, ypač ekonomikos krizės sąlygomis.

| 2.3 | Priešingai nei pagal dabartinę biudžeto sistemą, Europos Parlemento, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų, vaidmuo bus esminis, be to, bus galima demokratiškai įvertinti visas iniciatyvas ir užtikrinti papildomą naudą Europos lygiu. |
| --- | --- |

2.3

Priešingai nei pagal dabartinę biudžeto sistemą, Europos Parlemento, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų, vaidmuo bus esminis, be to, bus galima demokratiškai įvertinti visas iniciatyvas ir užtikrinti papildomą naudą Europos lygiu.

| 2.4 | EESRK mano, kad Europos Parlamentas turėtų sustiprinti politinių prioritetų, kuriems bus skiriamas finansavimas, Europos dimensiją, be kita ko, ir nacionaliniu lygmeniu. Be to, pagal parterystės principą, kuriant forumus ir platformas ir atliekant nepriklausomus vertinimus, organizuotai visuomenei turi būti sudarytos sąlygos dalyvauti politiniame reglamentų priėmimo procese. |
| --- | --- |

2.4

EESRK mano, kad Europos Parlamentas turėtų sustiprinti politinių prioritetų, kuriems bus skiriamas finansavimas, Europos dimensiją, be kita ko, ir nacionaliniu lygmeniu. Be to, pagal parterystės principą, kuriant forumus ir platformas ir atliekant nepriklausomus vertinimus, organizuotai visuomenei turi būti sudarytos sąlygos dalyvauti politiniame reglamentų priėmimo procese.

| 2.5 | EESRK pritaria naujoms reglamentų nuostatoms, pagal kurias pilietinė visuomenė gali lengviau pasinaudoti dotacijomis, tačiau rekomenduoja didinti procedūrų lankstumą sumažinant administracinę ir finansinę naštą, kad galėtų dalyvauti ir mažos organizacijos. |
| --- | --- |

2.5

EESRK pritaria naujoms reglamentų nuostatoms, pagal kurias pilietinė visuomenė gali lengviau pasinaudoti dotacijomis, tačiau rekomenduoja didinti procedūrų lankstumą sumažinant administracinę ir finansinę naštą, kad galėtų dalyvauti ir mažos organizacijos.

| 2.6 | Pilietinė visuomenė sukuria didelę pridėtinę vertę nustatant poreikius pagal nepriklausomas ataskaitas, atliekant tyrimus ir politikos vertinimus. Pilietinės visuomenės organizacijos turi didelę patirtį ir gerai pažįsta vietos lygmens realijas, todėl gerai žino, kaip turėtų būti įgyvendinami veiksmai. |
| --- | --- |

2.6

Pilietinė visuomenė sukuria didelę pridėtinę vertę nustatant poreikius pagal nepriklausomas ataskaitas, atliekant tyrimus ir politikos vertinimus. Pilietinės visuomenės organizacijos turi didelę patirtį ir gerai pažįsta vietos lygmens realijas, todėl gerai žino, kaip turėtų būti įgyvendinami veiksmai.

| 2.7 | EESRK mano, kad partnerystės principas yra naujos finansinės programos pagrindas, kuris turėtų padėti užtikrinti visų suinteresuotųjų subjektų - nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių - aktyvesnį dalyvavimą. |
| --- | --- |

2.7

EESRK mano, kad partnerystės principas yra naujos finansinės programos pagrindas, kuris turėtų padėti užtikrinti visų suinteresuotųjų subjektų - nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių - aktyvesnį dalyvavimą.

| 2.8 | Partnerystės principas turėtų būti taikomas visais etapais, nuo rengimo ir įgyvendinimo iki paskirto finansavimo stebėsenos ir vertinimo, įskaitant ir valstybių narių, ir ES veiksmus (4). |
| --- | --- |

2.8

Partnerystės principas turėtų būti taikomas visais etapais, nuo rengimo ir įgyvendinimo iki paskirto finansavimo stebėsenos ir vertinimo, įskaitant ir valstybių narių, ir ES veiksmus (4).

| 2.9 | EESRK pritaria tam, kad pagal finansinį reglamentą valstybės narės, norėdamos parengti ir įgyvendinti nacionalines programas, turi sudaryti partnerystes su atitinkamomis institucijomis ir įstaigomis. Šios institucijos ir įstaigos turėtų būti: regionų ir vietos institucijos, pilietinė visuomenė (nevyriausybinės organizacijos, imigrantų organizacijos ir socialiniai partneriai) ir tarptautinės organizacijos (Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPK) biuras, Tarptautinė migracijos organizacija (TMO) ir t. t.). |
| --- | --- |

2.9

EESRK pritaria tam, kad pagal finansinį reglamentą valstybės narės, norėdamos parengti ir įgyvendinti nacionalines programas, turi sudaryti partnerystes su atitinkamomis institucijomis ir įstaigomis. Šios institucijos ir įstaigos turėtų būti: regionų ir vietos institucijos, pilietinė visuomenė (nevyriausybinės organizacijos, imigrantų organizacijos ir socialiniai partneriai) ir tarptautinės organizacijos (Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPK) biuras, Tarptautinė migracijos organizacija (TMO) ir t. t.).

3.   Prioritetai ir politinis dialogas

| 3.1 | EESRK pabrėžia, kad politinis dialogas yra būtinas norint nustatyti programų valdymo prioritetus, tačiau mano, kad dialoge taip pat turėtų dalyvauti ne tik Europos Komisija ir valstybės narės, bet ir visi kiti visi Europos instituciniai suinteresuotieji subjektai (EP, EESRK ir RK). |
| --- | --- |

3.1

EESRK pabrėžia, kad politinis dialogas yra būtinas norint nustatyti programų valdymo prioritetus, tačiau mano, kad dialoge taip pat turėtų dalyvauti ne tik Europos Komisija ir valstybės narės, bet ir visi kiti visi Europos instituciniai suinteresuotieji subjektai (EP, EESRK ir RK).

| 3.2 | Reikėtų užtikrinti tiek EESRK, tiek Europos integracijos forumo konkretų vaidmenį politiniame dialoge siekiant nustatyti finansavimo prioritetus bei tikslus ir įveikti kliūtis. Forumas ir EESRK gali padidinti Prieglobsčio ir migracijos fondo ir visų valstybių narių daugiamečio programavimo papildomą naudą Europos lygiu. |
| --- | --- |

3.2

Reikėtų užtikrinti tiek EESRK, tiek Europos integracijos forumo konkretų vaidmenį politiniame dialoge siekiant nustatyti finansavimo prioritetus bei tikslus ir įveikti kliūtis. Forumas ir EESRK gali padidinti Prieglobsčio ir migracijos fondo ir visų valstybių narių daugiamečio programavimo papildomą naudą Europos lygiu.

| 3.3 | Be to, su Forumu ir EESRK turėtų būti konsultuojamasi nustatant tarpvalstybiniu arba Europos Sąjungos lygmeniu svarbių veiksmų prioritetus ir atliekant konkrečios veiklos laikotarpio vidurio peržiūrą. Europos Komisija taip pat turėtų sudaryti partnerystę su socialiniais partneriais ir nevyriausybinėmis organizacijomis pagal „Sąjungos veiksmus“. |
| --- | --- |

3.3

Be to, su Forumu ir EESRK turėtų būti konsultuojamasi nustatant tarpvalstybiniu arba Europos Sąjungos lygmeniu svarbių veiksmų prioritetus ir atliekant konkrečios veiklos laikotarpio vidurio peržiūrą. Europos Komisija taip pat turėtų sudaryti partnerystę su socialiniais partneriais ir nevyriausybinėmis organizacijomis pagal „Sąjungos veiksmus“.

| 3.4 | Be to, EESRK siūlo nauja finansine programa užtikrinti, kad visos valstybės narės nacionaliniu lygmeniu užmegztų struktūrinį ir daugiašalį dialogą su socialiniais partneriais ir nevyriausybinėmis organizacijomis, kad jiems būtų suteiktas svarbus vaidmuo nustatant nacionalinius prioritetus prieš pradedant dialogą su Europos Komisija. |
| --- | --- |

3.4

Be to, EESRK siūlo nauja finansine programa užtikrinti, kad visos valstybės narės nacionaliniu lygmeniu užmegztų struktūrinį ir daugiašalį dialogą su socialiniais partneriais ir nevyriausybinėmis organizacijomis, kad jiems būtų suteiktas svarbus vaidmuo nustatant nacionalinius prioritetus prieš pradedant dialogą su Europos Komisija.

4.   Programavimas ir valdymas

| 4.1 | EESRK nuomone, reikėtų padidinti „Sąjungos veiksmų“ finansinį pajėgumą, t. y. lėšas, skiriamas prioritetinei politinei veiklai (parama teisės aktų leidybai ir politikos koordinavimui) ir projektams, kuriuose dalyvauja organizuota pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai. Todėl EESRK pritaria, kad Europos Komisija disponuotų 20 proc. viso Prieglobsčio ir migracijos fondo biudžeto lėšų. Valdymo tikslais Komisija turėtų pradėti aktyvesnį dialogą su EESRK, Forumu ir pilietinės visuomenės organizacijomis. |
| --- | --- |

4.1

EESRK nuomone, reikėtų padidinti „Sąjungos veiksmų“ finansinį pajėgumą, t. y. lėšas, skiriamas prioritetinei politinei veiklai (parama teisės aktų leidybai ir politikos koordinavimui) ir projektams, kuriuose dalyvauja organizuota pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai. Todėl EESRK pritaria, kad Europos Komisija disponuotų 20 proc. viso Prieglobsčio ir migracijos fondo biudžeto lėšų. Valdymo tikslais Komisija turėtų pradėti aktyvesnį dialogą su EESRK, Forumu ir pilietinės visuomenės organizacijomis.

| 4.2 | EESRK palankiai vertina Komisijos sprendimą, pagal kurį finansinė parama vykdant nacionalines programas sudarytų 75 proc. visų finansavimo reikalavimus atitinkančių projekto išlaidų, kurias taip pat bus galima finansuoti iš viešų arba privačių šaltinių. |
| --- | --- |

4.2

EESRK palankiai vertina Komisijos sprendimą, pagal kurį finansinė parama vykdant nacionalines programas sudarytų 75 proc. visų finansavimo reikalavimus atitinkančių projekto išlaidų, kurias taip pat bus galima finansuoti iš viešų arba privačių šaltinių.

| 4.3 | Be to, EESRK pritaria galimybei padidinti paramą iki 90 proc. pagal kiekviename konkrečiame reglamente nustatytus strateginius prioritetus arba „esant tinkamai pagrįstoms aplinkybėms, visų pirma, kai jos nepadidinus nebūtų įmanoma įgyvendinti projektų ir įvykdyti nacionalinės programos tikslų“. Šiuo atveju pirmenybė gauti paramą turėtų būti suteikta mažų nevyriausybinių organizacijų veiklai ir projektams. |
| --- | --- |

4.3

Be to, EESRK pritaria galimybei padidinti paramą iki 90 proc. pagal kiekviename konkrečiame reglamente nustatytus strateginius prioritetus arba „esant tinkamai pagrįstoms aplinkybėms, visų pirma, kai jos nepadidinus nebūtų įmanoma įgyvendinti projektų ir įvykdyti nacionalinės programos tikslų“. Šiuo atveju pirmenybė gauti paramą turėtų būti suteikta mažų nevyriausybinių organizacijų veiklai ir projektams.

| 4.4 | EESRK remia tikslą supaprastinti ir sumažinti administracinę naštą, o programų ir projektų stebėseną ir vertinimą padaryti prioritetu nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Būtina užtikrinti nepriklausomą ir aukštesnės kokybės vertinimą bendradarbiaujant su organizuota pilietine visuomene ir suteikti pakankamai finansinių išteklių. |
| --- | --- |

4.4

EESRK remia tikslą supaprastinti ir sumažinti administracinę naštą, o programų ir projektų stebėseną ir vertinimą padaryti prioritetu nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Būtina užtikrinti nepriklausomą ir aukštesnės kokybės vertinimą bendradarbiaujant su organizuota pilietine visuomene ir suteikti pakankamai finansinių išteklių.

| 4.5 | Remdamasi valstybių narių pateiktomis vertinimo ataskaitomis (2017 m. tarpinė ataskaita, o 2023 m. – ex post ataskaita), Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, EESRK ir RK pateiks ataskaitą dėl reglamentų taikymo ir poveikio. EESRK mano, kad pilietinei visuomenei turėtų būti numatytas vaidmuo atliekant vertinimą. Todėl Komisijai siūloma parengti struktūrinę konsultacijų sistemą ir surengti konferenciją. |
| --- | --- |

4.5

Remdamasi valstybių narių pateiktomis vertinimo ataskaitomis (2017 m. tarpinė ataskaita, o 2023 m. – ex post ataskaita), Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, EESRK ir RK pateiks ataskaitą dėl reglamentų taikymo ir poveikio. EESRK mano, kad pilietinei visuomenei turėtų būti numatytas vaidmuo atliekant vertinimą. Todėl Komisijai siūloma parengti struktūrinę konsultacijų sistemą ir surengti konferenciją.

| 4.6 | EESRK remia Komisijos pasiūlymą skirstant finansinius išteklius valstybėms narėms nustatyti bazinę ir kitą, kintamą arba lanksčią, sumą. EESRK nuomone dėl lanksčios sumos, būtina, kad kiekviena valstybė narė parengtų metinę programą, susijusią su ES prioritetais, į kurią būtų įtrauktas bendradarbiavimas su kitomis valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

4.6

EESRK remia Komisijos pasiūlymą skirstant finansinius išteklius valstybėms narėms nustatyti bazinę ir kitą, kintamą arba lanksčią, sumą. EESRK nuomone dėl lanksčios sumos, būtina, kad kiekviena valstybė narė parengtų metinę programą, susijusią su ES prioritetais, į kurią būtų įtrauktas bendradarbiavimas su kitomis valstybėmis narėmis.

| 4.7 | EESRK mano, kad Prieglobsčio ir migracijos fondo atveju kaip prioritetinę veiklą reikėtų aiškiai įtraukti nacionalinių, regioninių ir vietos imigracijos ir integracijos forumų ir (arba) platformų, kuriuose dalyvautų pilietinės visuomenės organizacijos, įsteigimą, finansuojamą skiriant kintamą sumą. |
| --- | --- |

4.7

EESRK mano, kad Prieglobsčio ir migracijos fondo atveju kaip prioritetinę veiklą reikėtų aiškiai įtraukti nacionalinių, regioninių ir vietos imigracijos ir integracijos forumų ir (arba) platformų, kuriuose dalyvautų pilietinės visuomenės organizacijos, įsteigimą, finansuojamą skiriant kintamą sumą.

| 4.8 | Be to, fondo lėšas procentinėmis dalimis kiekvienam konkrečiam tikslui reikėtų skirstyti skaidriau siekiant užtikrinti pusiausvyrą nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

4.8

Be to, fondo lėšas procentinėmis dalimis kiekvienam konkrečiam tikslui reikėtų skirstyti skaidriau siekiant užtikrinti pusiausvyrą nacionaliniu lygmeniu.

| 4.9 | Finansiniai ištekliai „Sąjungos veiksmams“ turėtų būti skiriami ne tik pagalbai susiklosčius nepaprastajai padėčiai, Europos migracijos tinklui, techninei pagalbai ir Sąjungos įstaigų atliekamų atitinkamų operacijų valdymui, bet ir paramai Europos integracijos forumui, Europos pilietinės visuomenės tinklams ir socialiniams partneriams. |
| --- | --- |

4.9

Finansiniai ištekliai „Sąjungos veiksmams“ turėtų būti skiriami ne tik pagalbai susiklosčius nepaprastajai padėčiai, Europos migracijos tinklui, techninei pagalbai ir Sąjungos įstaigų atliekamų atitinkamų operacijų valdymui, bet ir paramai Europos integracijos forumui, Europos pilietinės visuomenės tinklams ir socialiniams partneriams.

| 4.10 | EESRK nepritaria Komisijos pasiūlymui finansuoti tik tuos mokslinių tyrimų projektus, kurie laikomi inovatyviais atsižvelgiant į tai, kad juos taiko saugumo tarnybos ir pajėgos. Reikėtų toliau teikti paramą mokslinių tyrimų projektams, kuriuose dalyvauja pilietinė visuomenė, socialiniai partneriai ir nevyriausybinės organizacijos ir kuriuos vykdant vertinama saugumo ir imigracijos politika ir jos poveikis pagrindinėms teisėms. |
| --- | --- |

4.10

EESRK nepritaria Komisijos pasiūlymui finansuoti tik tuos mokslinių tyrimų projektus, kurie laikomi inovatyviais atsižvelgiant į tai, kad juos taiko saugumo tarnybos ir pajėgos. Reikėtų toliau teikti paramą mokslinių tyrimų projektams, kuriuose dalyvauja pilietinė visuomenė, socialiniai partneriai ir nevyriausybinės organizacijos ir kuriuos vykdant vertinama saugumo ir imigracijos politika ir jos poveikis pagrindinėms teisėms.

5.   Prieglobsčio ir migracijos fondo taikymo sritis

| 5.1 | EESRK pritaria Komisijos pasiūlyme nurodytam lankstumui, susijusiam su taikymo sritimi, ir pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad finansuojamus veiksmus būtų galima taikyti didelei tikslinei grupei, kurią sudarytų ne tik teisėtai ES gyvenantys trečiųjų šalių piliečiai. Šiuo klausimu plačiai diskutuota Europos integracijos forume ir EESRK nuomonėse. |
| --- | --- |

5.1

EESRK pritaria Komisijos pasiūlyme nurodytam lankstumui, susijusiam su taikymo sritimi, ir pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad finansuojamus veiksmus būtų galima taikyti didelei tikslinei grupei, kurią sudarytų ne tik teisėtai ES gyvenantys trečiųjų šalių piliečiai. Šiuo klausimu plačiai diskutuota Europos integracijos forume ir EESRK nuomonėse.

| 5.2 | EESRK tikisi, kad Prieglobsčio ir migracijos fondas sudarys galimybę imtis veiksmų visų asmenų, įskaitant dokumentų neturinčius imigrantus, atžvilgiu, neatsižvelgiant į jų statusą. Todėl pritaria Komisijos pasiūlymui išplėsti tikslinių pagalbos gavėjų grupę, nes tai yra vienintelis būdas socialinių partnerių ir nevyriausybinių organizacijų, dirbančių dokumentų neturinčių asmenų integracijos srityje, darbui finansuoti. |
| --- | --- |

5.2

EESRK tikisi, kad Prieglobsčio ir migracijos fondas sudarys galimybę imtis veiksmų visų asmenų, įskaitant dokumentų neturinčius imigrantus, atžvilgiu, neatsižvelgiant į jų statusą. Todėl pritaria Komisijos pasiūlymui išplėsti tikslinių pagalbos gavėjų grupę, nes tai yra vienintelis būdas socialinių partnerių ir nevyriausybinių organizacijų, dirbančių dokumentų neturinčių asmenų integracijos srityje, darbui finansuoti.

| 5.3 | Vis dėlto EESRK nepritaria Komisijos pasiūlymui į taikymo sritį įtraukti veiksmus, skirtus integruoti valstybės narės piliečius, kurie praeityje buvo migrantai, „t. y. kurių bent vienas iš tėvų yra trečiosios šalies pilietis“, nes gali susidaryti diskriminacijos situacijų, kadangi pagal gyvenamosios vietos ir laisvo judėjimo sąlygą valstybių narių piliečiai negali būti integracijos programų ar testų objektu, nes tai prieštarautų vienodų sąlygų principui, kurį užtikrina Sąjungos pilietybės statusas. |
| --- | --- |

5.3

Vis dėlto EESRK nepritaria Komisijos pasiūlymui į taikymo sritį įtraukti veiksmus, skirtus integruoti valstybės narės piliečius, kurie praeityje buvo migrantai, „t. y. kurių bent vienas iš tėvų yra trečiosios šalies pilietis“, nes gali susidaryti diskriminacijos situacijų, kadangi pagal gyvenamosios vietos ir laisvo judėjimo sąlygą valstybių narių piliečiai negali būti integracijos programų ar testų objektu, nes tai prieštarautų vienodų sąlygų principui, kurį užtikrina Sąjungos pilietybės statusas.

| 5.4 | EESRK mano, kad Prieglobsčio ir migracijos fondas yra priemonė, kurios paskirtis – finansuoti neseniai į Europą atvykusių asmenų integracijos ir priėmimo politiką. Kad būtų išvengta kai kurių Europos Sąjungos piliečių, kilusių iš migrantų, arba valstybėje narėje gyvenančių, tačiau jos pilietybės neturinčių Sąjungos piliečių, socialinės atskirties ir kad jiems netrūktų galimybių, ES turi tinkamesnes priemones, pavyzdžiui, Europos socialinį fondą. |
| --- | --- |

5.4

EESRK mano, kad Prieglobsčio ir migracijos fondas yra priemonė, kurios paskirtis – finansuoti neseniai į Europą atvykusių asmenų integracijos ir priėmimo politiką. Kad būtų išvengta kai kurių Europos Sąjungos piliečių, kilusių iš migrantų, arba valstybėje narėje gyvenančių, tačiau jos pilietybės neturinčių Sąjungos piliečių, socialinės atskirties ir kad jiems netrūktų galimybių, ES turi tinkamesnes priemones, pavyzdžiui, Europos socialinį fondą.

| 5.5 | Finansavimo pirmenybė turėtų būti suteikta programoms, kurių tikslas – apsaugoti labiausiai pažeidžiamus asmenis, visų pirma nelydimus nepilnamečius, nėščias moteris ir prekybos žmonėmis bei seksualinio išnaudojimo aukas. |
| --- | --- |

5.5

Finansavimo pirmenybė turėtų būti suteikta programoms, kurių tikslas – apsaugoti labiausiai pažeidžiamus asmenis, visų pirma nelydimus nepilnamečius, nėščias moteris ir prekybos žmonėmis bei seksualinio išnaudojimo aukas.

6.   Informacija, skaidrumas ir viešumas

| 6.1 | EESRK pritaria pasiūlymui naujoje finansinėje programoje užtikrinti aukštesnį informacijos, viešumo ir skaidrumo lygį. Reikėtų užtikrinti, kad valstybės narės ir atsakingos institucijos garantuotų prieigą prie informacijos apie nacionalines programas (per tam skirtą interneto svetainę). |
| --- | --- |

6.1

EESRK pritaria pasiūlymui naujoje finansinėje programoje užtikrinti aukštesnį informacijos, viešumo ir skaidrumo lygį. Reikėtų užtikrinti, kad valstybės narės ir atsakingos institucijos garantuotų prieigą prie informacijos apie nacionalines programas (per tam skirtą interneto svetainę).

| 6.2 | Tačiau supaprastinus procedūras neturi sumažėti skaidrumo. Vykdant naują programą turėtų būti didinamas programų ir veiksmų įgyvendinimo nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis skaidrumo lygis. |
| --- | --- |

6.2

Tačiau supaprastinus procedūras neturi sumažėti skaidrumo. Vykdant naują programą turėtų būti didinamas programų ir veiksmų įgyvendinimo nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis skaidrumo lygis.

7.   Pagrindinės teisės

| 7.1 | EESRK mano, kad finansine programa turėtų būti stiprinama žmogaus teisių apsauga atliekant visus veiksmus, nes Pagrindinių teisių chartija daro teigiamą poveikį vidaus saugumo, prieglobsčio ir migracijos politikai. Komitetas jau parengė nuomonę (5) dėl žmogaus teisių apsaugos vykdant imigracijos, prieglobsčio, grąžinimo ir sienų politiką. |
| --- | --- |

7.1

EESRK mano, kad finansine programa turėtų būti stiprinama žmogaus teisių apsauga atliekant visus veiksmus, nes Pagrindinių teisių chartija daro teigiamą poveikį vidaus saugumo, prieglobsčio ir migracijos politikai. Komitetas jau parengė nuomonę (5) dėl žmogaus teisių apsaugos vykdant imigracijos, prieglobsčio, grąžinimo ir sienų politiką.

| 7.2 | EESRK siūlo reglamentais dėl Prieglobsčio ir migracijos ir Vidaus saugumo fondų užtikrinti, kad visa ES finansuojama veikla ir projektai būtų vykdomi griežtai atsižvelgiant į pagrindines žmogaus teises ir kad būtų užtikrinta veiksminga visų Chartijoje nurodytų teisių apsauga. |
| --- | --- |

7.2

EESRK siūlo reglamentais dėl Prieglobsčio ir migracijos ir Vidaus saugumo fondų užtikrinti, kad visa ES finansuojama veikla ir projektai būtų vykdomi griežtai atsižvelgiant į pagrindines žmogaus teises ir kad būtų užtikrinta veiksminga visų Chartijoje nurodytų teisių apsauga.

| 7.3 | Pagrindinių teisių agentūrai (PTA) Vienoje turėtų būti suteiktas aktyvus ir konkretus vaidmuo vertinant, ar ES politika ir finansuojamais veiksmais nepažeidžiamos pagrindinės teisės. Nevyriausybinės organizacijos gali atlikti vieną iš pagrindinių vaidmenų vertinant nacionalinių, regioninių ir vietos veiksmų poveikį Pagrindinių teisių chartijos taikymui. |
| --- | --- |

7.3

Pagrindinių teisių agentūrai (PTA) Vienoje turėtų būti suteiktas aktyvus ir konkretus vaidmuo vertinant, ar ES politika ir finansuojamais veiksmais nepažeidžiamos pagrindinės teisės. Nevyriausybinės organizacijos gali atlikti vieną iš pagrindinių vaidmenų vertinant nacionalinių, regioninių ir vietos veiksmų poveikį Pagrindinių teisių chartijos taikymui.

| 7.4 | Be to, Europos integracijos forumas gali vertinti, ar integracijos politika suderinta su pagrindinių teisių apsauga ir nediskriminavimo principu. |
| --- | --- |

7.4

Be to, Europos integracijos forumas gali vertinti, ar integracijos politika suderinta su pagrindinių teisių apsauga ir nediskriminavimo principu.

8.   Nepaprastosios padėtys ir techninė pagalba

| 8.1 | Naujame reglamente išskirtinis dėmesys skiriamas nepaprastosioms padėtims ir krizėms. EESRK remia Komisijos pasiūlymą užtikrinti veiksmų lankstumo galimybę Europos lygmeniu skiriant pakankamai finansinių išteklių nepaprastųjų padėčių atvejais. |
| --- | --- |

8.1

Naujame reglamente išskirtinis dėmesys skiriamas nepaprastosioms padėtims ir krizėms. EESRK remia Komisijos pasiūlymą užtikrinti veiksmų lankstumo galimybę Europos lygmeniu skiriant pakankamai finansinių išteklių nepaprastųjų padėčių atvejais.

| 8.2 | EESRK pritaria Komisijos iniciatyvai disponuoti ištekliais, kuriuos būtų galima greitai mobilizuoti per „su saugumu susijusias krizes“ arba panaudoti „skubiems ir konkretiems poreikiams kritinių situacijų atveju“, taip pat pasiūlymui, kad neviršijant turimų išteklių ribų parama gali siekti 100 proc. finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų. |
| --- | --- |

8.2

EESRK pritaria Komisijos iniciatyvai disponuoti ištekliais, kuriuos būtų galima greitai mobilizuoti per „su saugumu susijusias krizes“ arba panaudoti „skubiems ir konkretiems poreikiams kritinių situacijų atveju“, taip pat pasiūlymui, kad neviršijant turimų išteklių ribų parama gali siekti 100 proc. finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų.

| 8.3 | Tačiau Komitetas siūlo nurodytas lėšas pirmiausia būtų skirti humanitarinių krizių atveju, nes solidarumas visų pirma turėtų būti siejamas su nukentėjusiųjų asmenų apsauga ir saugumu. |
| --- | --- |

8.3

Tačiau Komitetas siūlo nurodytas lėšas pirmiausia būtų skirti humanitarinių krizių atveju, nes solidarumas visų pirma turėtų būti siejamas su nukentėjusiųjų asmenų apsauga ir saugumu.

| 8.4 | Be to, reikėtų užtikrinti, kad valstybės narės ir ES institucijos taikytų Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas garantijas, standartus ir bendras teises, netgi ir nepaprastosios padėties atveju. |
| --- | --- |

8.4

Be to, reikėtų užtikrinti, kad valstybės narės ir ES institucijos taikytų Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas garantijas, standartus ir bendras teises, netgi ir nepaprastosios padėties atveju.

| 8.5 | EESRK pritaria reagavimo susiklosčius nepaprastajai padėčiai mechanizmo sukūrimui. Naudodama šį mechanizmą ES galėtų finansuoti skubią pirminę intervenciją kartu su kitomis valstybėmis narėmis katastrofų, teroro aktų ir didelio masto kibernetinių išpuolių atvejais. |
| --- | --- |

8.5

EESRK pritaria reagavimo susiklosčius nepaprastajai padėčiai mechanizmo sukūrimui. Naudodama šį mechanizmą ES galėtų finansuoti skubią pirminę intervenciją kartu su kitomis valstybėmis narėmis katastrofų, teroro aktų ir didelio masto kibernetinių išpuolių atvejais.

9.   Išorės dimensija

| 9.1 | EESRK mano, kad suteikus prioritetą šios politikos išorės dimensijai, veiksmų finansavimas turėtų būti suderintas su ES išorės ir vidaus prioritetais šiose srityse. |
| --- | --- |

9.1

EESRK mano, kad suteikus prioritetą šios politikos išorės dimensijai, veiksmų finansavimas turėtų būti suderintas su ES išorės ir vidaus prioritetais šiose srityse.

| 9.2 | Reikėtų pagerinti Vidaus reikalų GD ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendradarbiavimą nustatant ir patvirtinant politinius prioritetus. Tokiu atveju politika ir pagal naują biudžeto programą finansuojami projektai galėtų būti derinami su ES išorės santykiais bei vystymosi politika ir jai neprieštarauti. Reikėtų gerinti bendradarbiavimą sudarant susitarimus tarp ES ir trečiųjų šalių, tačiau nereikėtų teikti paramos vystymuisi sudarant readmisijos ir sienų kontrolės susitarimus. |
| --- | --- |

9.2

Reikėtų pagerinti Vidaus reikalų GD ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendradarbiavimą nustatant ir patvirtinant politinius prioritetus. Tokiu atveju politika ir pagal naują biudžeto programą finansuojami projektai galėtų būti derinami su ES išorės santykiais bei vystymosi politika ir jai neprieštarauti. Reikėtų gerinti bendradarbiavimą sudarant susitarimus tarp ES ir trečiųjų šalių, tačiau nereikėtų teikti paramos vystymuisi sudarant readmisijos ir sienų kontrolės susitarimus.

| 9.3 | Šios politikos išorės dimensijos tikslas turėtų būti gerinti tiek vidaus saugumą, tiek trečiųjų šalių vystymąsi. Išorės politika ir pagalba vystymuisi yra pats nuosekliausias prieglobsčio, migracijos ir vidaus saugumo politikos išorės dimensijos pagrindas (6). |
| --- | --- |

9.3

Šios politikos išorės dimensijos tikslas turėtų būti gerinti tiek vidaus saugumą, tiek trečiųjų šalių vystymąsi. Išorės politika ir pagalba vystymuisi yra pats nuosekliausias prieglobsčio, migracijos ir vidaus saugumo politikos išorės dimensijos pagrindas (6).

| 9.4 | EESRK siūlo, kad Prieglobsčio ir migracijos ir Vidaus saugumo fondais taip pat būtų gerinamas su žmogaus teisėmis susijusių klausimų sprendimas ir kokybiška teisinės valstybės veikla, visų pirma, kad trečiosios šalys galėtų sustiprinti prieglobsčio sistemas ir tarptautinių standartų laikymąsi. |
| --- | --- |

9.4

EESRK siūlo, kad Prieglobsčio ir migracijos ir Vidaus saugumo fondais taip pat būtų gerinamas su žmogaus teisėmis susijusių klausimų sprendimas ir kokybiška teisinės valstybės veikla, visų pirma, kad trečiosios šalys galėtų sustiprinti prieglobsčio sistemas ir tarptautinių standartų laikymąsi.

| 9.5 | Be to, reikėtų atsižvelgti į tai, kad ES kaimyninės šalys neturėtų padengti visų išlaidų, susijusių su per jų teritoriją keliaujančių asmenų prieglobsčio procedūromis. ES turėtų bendradarbiauti pasitelkdama šiuos fondus. |
| --- | --- |

9.5

Be to, reikėtų atsižvelgti į tai, kad ES kaimyninės šalys neturėtų padengti visų išlaidų, susijusių su per jų teritoriją keliaujančių asmenų prieglobsčio procedūromis. ES turėtų bendradarbiauti pasitelkdama šiuos fondus.

10.   Integracija

| 10.1 | EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui vystyti integracijos politiką regionų ir vietos lygmenimis rengiant kalbos kursus, skatinant pilietinį orientavimą, dalyvavimą socialiniame ir pilietiniame gyvenime, kultūrų dialogą, sudarant vienodas sąlygas ir galimybes naudotis prekėmis ir paslaugomis. Būtina, kad veiksmus galėtų valdyti nevyriausybinės organizacijos ir regionų bei vietos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

10.1

EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui vystyti integracijos politiką regionų ir vietos lygmenimis rengiant kalbos kursus, skatinant pilietinį orientavimą, dalyvavimą socialiniame ir pilietiniame gyvenime, kultūrų dialogą, sudarant vienodas sąlygas ir galimybes naudotis prekėmis ir paslaugomis. Būtina, kad veiksmus galėtų valdyti nevyriausybinės organizacijos ir regionų bei vietos valdžios institucijos.

| 10.2 | Komitetas parengė nuomonę savo iniciatyva (7), kurioje pateiktas analogiškas pasiūlymas, ir surengė konferenciją Valensijoje, kurioje dalyvavo įvairios regionų ir vietos valdžios institucijos ir daug pilietinės visuomenės organizacijų. Šiam požiūriui pritarė ir Europos integracijos forumas. |
| --- | --- |

10.2

Komitetas parengė nuomonę savo iniciatyva (7), kurioje pateiktas analogiškas pasiūlymas, ir surengė konferenciją Valensijoje, kurioje dalyvavo įvairios regionų ir vietos valdžios institucijos ir daug pilietinės visuomenės organizacijų. Šiam požiūriui pritarė ir Europos integracijos forumas.

| 10.3 | Išskirtinį dėmesį reikėtų skirti paramai veiksmams ir projektams, kuriuose atsižvelgiama į tai, kad integracija yra dvikryptis ir dinamiškas abipusio prisitaikymo socialinis procesas. |
| --- | --- |

10.3

Išskirtinį dėmesį reikėtų skirti paramai veiksmams ir projektams, kuriuose atsižvelgiama į tai, kad integracija yra dvikryptis ir dinamiškas abipusio prisitaikymo socialinis procesas.

| 10.4 | EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui Europos fondus naudoti konkretiems tikslams ir nenaudoti jų su Europos programomis nesusijusioms nacionalinėms programoms finansuoti (8). |
| --- | --- |

10.4

EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui Europos fondus naudoti konkretiems tikslams ir nenaudoti jų su Europos programomis nesusijusioms nacionalinėms programoms finansuoti (8).

| 10.5 | Komitetas siūlo Prieglobsčio ir migracijos fondo lėšų nenaudoti nacionalinėms programoms, kuriomis pažeidžiamos žmogaus teisės arba prieštaraujama bendriesiems pagrindiniams integracijos principams, finansuoti. EESRK nepritaria, kad kai kurios valstybės narės naudoja „integracijos testą“ atnaujindamos leidimus gyventi, spręsdamos su šeimos susijungimu susijusius klausimus arba suteikdamos galimybę naudotis prekėmis ir viešosiomis paslaugomis. |
| --- | --- |

10.5

Komitetas siūlo Prieglobsčio ir migracijos fondo lėšų nenaudoti nacionalinėms programoms, kuriomis pažeidžiamos žmogaus teisės arba prieštaraujama bendriesiems pagrindiniams integracijos principams, finansuoti. EESRK nepritaria, kad kai kurios valstybės narės naudoja „integracijos testą“ atnaujindamos leidimus gyventi, spręsdamos su šeimos susijungimu susijusius klausimus arba suteikdamos galimybę naudotis prekėmis ir viešosiomis paslaugomis.

| 10.6 | Kitose nuomonėse (9) Komitetas nurodė, kad būtina pagerinti Integracijos fondo ir Europos socialinio fondo papildomumą finansuojant kai kurias programas. |
| --- | --- |

10.6

Kitose nuomonėse (9) Komitetas nurodė, kad būtina pagerinti Integracijos fondo ir Europos socialinio fondo papildomumą finansuojant kai kurias programas.

11.   Prieglobstis

| 11.1 | EESRK pritaria bendros Europos prieglobsčio sistemos (BEPS) prioritetams ir ypač paramos priemonėms, kuriomis siekiama gerinti priėmimo ir integracijos sąlygas, prieglobsčio procedūras ir sustiprinti valstybių narių pajėgumus. |
| --- | --- |

11.1

EESRK pritaria bendros Europos prieglobsčio sistemos (BEPS) prioritetams ir ypač paramos priemonėms, kuriomis siekiama gerinti priėmimo ir integracijos sąlygas, prieglobsčio procedūras ir sustiprinti valstybių narių pajėgumus.

| 11.2 | Komitetas siūlo dalį lėšų skirti projektams ir veiklai, kuriais siekiama, kad valstybės narės vykdytų įsipareigojimus tarptautinės apsaugos srityje ir įgyvendintų Europos Sąjungos teisės aktus. |
| --- | --- |

11.2

Komitetas siūlo dalį lėšų skirti projektams ir veiklai, kuriais siekiama, kad valstybės narės vykdytų įsipareigojimus tarptautinės apsaugos srityje ir įgyvendintų Europos Sąjungos teisės aktus.

| 11.3 | EESRK mano, kad valstybių narių prieglobsčio politikos, visų pirma skirtos pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų apsaugos procedūroms ir kokybei gerinti, vertinimo finansavimas yra prioritetas. |
| --- | --- |

11.3

EESRK mano, kad valstybių narių prieglobsčio politikos, visų pirma skirtos pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų apsaugos procedūroms ir kokybei gerinti, vertinimo finansavimas yra prioritetas.

| 11.4 | EESRK remia pabėgėlių perkėlimo iš ne ES valstybių narių ir apgyvendinimo Sąjungoje programos rengimą. |
| --- | --- |

11.4

EESRK remia pabėgėlių perkėlimo iš ne ES valstybių narių ir apgyvendinimo Sąjungoje programos rengimą.

| 11.5 | Be to, Komitetas pritaria perkėlimo ES viduje programai teikiant finansines paskatas įsipareigojusioms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

11.5

Be to, Komitetas pritaria perkėlimo ES viduje programai teikiant finansines paskatas įsipareigojusioms valstybėms narėms.

| 11.6 | Europos prieglobsčio paramos biurui (EPPB) Maltoje turėtų būti suteikti aiškūs įgaliojimai vertinti nacionalines prieglobsčio sistemas ir jų suderinamumą su Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės įsipareigojimais ir pagrindinėmis teisėmis. Šį vertinimą reikėtų atlikti bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir JTVPK. |
| --- | --- |

11.6

Europos prieglobsčio paramos biurui (EPPB) Maltoje turėtų būti suteikti aiškūs įgaliojimai vertinti nacionalines prieglobsčio sistemas ir jų suderinamumą su Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės įsipareigojimais ir pagrindinėmis teisėmis. Šį vertinimą reikėtų atlikti bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir JTVPK.

12.   Priėmimas

| 12.1 | EESRK pritaria Prieglobsčio ir migracijos fondo požiūriui turėti galimybę finansuoti „gebėjimų stiprinimo“ priemones, pavyzdžiui, strategijų, kuriomis skatinama teisėta migracija, rengimą naudojant lanksčias ir skaidrias priėmimo procedūras ir gerinti valstybių narių pajėgumą rengti ir vertinti imigracijos politiką. |
| --- | --- |

12.1

EESRK pritaria Prieglobsčio ir migracijos fondo požiūriui turėti galimybę finansuoti „gebėjimų stiprinimo“ priemones, pavyzdžiui, strategijų, kuriomis skatinama teisėta migracija, rengimą naudojant lanksčias ir skaidrias priėmimo procedūras ir gerinti valstybių narių pajėgumą rengti ir vertinti imigracijos politiką.

13.   Judumo partnerystės

| 13.1 | EESRK parengė konkrečią nuomonę (10), kurioje nurodyta, kad judumo ir migracijos partnerystė turi būti grindžiama keturiais ramsčiais: teisėtos migracijos ir judumo organizavimu ir palankių sąlygų užtikrinimu, neteisėtos migracijos ir prekybos žmonėmis prevencija ir jos masto mažinimu, tarptautinės apsaugos skatinimu ir prieglobsčio politikos išorės aspekto plėtojimu ir migracijos ir judumo poveikio vystymuisi didinimu. |
| --- | --- |

13.1

EESRK parengė konkrečią nuomonę (10), kurioje nurodyta, kad judumo ir migracijos partnerystė turi būti grindžiama keturiais ramsčiais: teisėtos migracijos ir judumo organizavimu ir palankių sąlygų užtikrinimu, neteisėtos migracijos ir prekybos žmonėmis prevencija ir jos masto mažinimu, tarptautinės apsaugos skatinimu ir prieglobsčio politikos išorės aspekto plėtojimu ir migracijos ir judumo poveikio vystymuisi didinimu.

14.   Grąžinimas

| 14.1 | EESRK mano, kad visų pirma reikėtų taikyti savanorišką grįžimą kartu su paramos sistemomis, todėl pritaria Komisijos pasiūlymui į nacionalinius projektus įtraukti savanoriško grįžimo programas. |
| --- | --- |

14.1

EESRK mano, kad visų pirma reikėtų taikyti savanorišką grįžimą kartu su paramos sistemomis, todėl pritaria Komisijos pasiūlymui į nacionalinius projektus įtraukti savanoriško grįžimo programas.

| 14.2 | Fondo lėšos turėtų būti skiriamos savanoriško grįžimo paramos sistemų rengimui, kad grįžimo poveikis asmenims ir kilmės šaliai būtų teigiamas. |
| --- | --- |

14.2

Fondo lėšos turėtų būti skiriamos savanoriško grįžimo paramos sistemų rengimui, kad grįžimo poveikis asmenims ir kilmės šaliai būtų teigiamas.

| 14.3 | Išimtiniais atvejais taikant priverstinio grąžinimo procedūras, turėtų būti visiškai užtikrintos žmogaus teisės atsižvelgiant į Europos Tarybos rekomendacijas (11). |
| --- | --- |

14.3

Išimtiniais atvejais taikant priverstinio grąžinimo procedūras, turėtų būti visiškai užtikrintos žmogaus teisės atsižvelgiant į Europos Tarybos rekomendacijas (11).

| 14.4 | Tačiau Komitetas nepritaria, kad Europos fondai būtų naudojami priverstinio grąžinimo operacijoms finansuoti. Kai kurias iš šių operacijų pilietinė visuomenė laiko prieštaraujančiomis Pagrindinių teisių chartijai. |
| --- | --- |

14.4

Tačiau Komitetas nepritaria, kad Europos fondai būtų naudojami priverstinio grąžinimo operacijoms finansuoti. Kai kurias iš šių operacijų pilietinė visuomenė laiko prieštaraujančiomis Pagrindinių teisių chartijai.

15.   Vidaus ir sienų saugumas

| 15.1 | Būtina remti policijos bendradarbiavimą vykdant tarpvalstybinio nusikalstamumo prevenciją ir kovojant su organizuotu nusikalstamumu. EESRK remia priemones, kurios skirtos gerinti saugumo tarnybų bendradarbiavimą ir Europolo darbą. |
| --- | --- |

15.1

Būtina remti policijos bendradarbiavimą vykdant tarpvalstybinio nusikalstamumo prevenciją ir kovojant su organizuotu nusikalstamumu. EESRK remia priemones, kurios skirtos gerinti saugumo tarnybų bendradarbiavimą ir Europolo darbą.

| 15.2 | EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui gerinti policijos bendradarbiavimą, prevenciją ir kovą su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ES, visų pirma priemones, kuriomis siekiama gerinti saugumo tarnybų bendradarbiavimą kovojant su organizuotu nusikalstamumu. Būtina, kad įgyvendinant visus prioritetus būtų siekiama stiprinti saugumo tarnybų abipusį pasitikėjimą, įskaitant su teisine valstybe susijusius aspektus. |
| --- | --- |

15.2

EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui gerinti policijos bendradarbiavimą, prevenciją ir kovą su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ES, visų pirma priemones, kuriomis siekiama gerinti saugumo tarnybų bendradarbiavimą kovojant su organizuotu nusikalstamumu. Būtina, kad įgyvendinant visus prioritetus būtų siekiama stiprinti saugumo tarnybų abipusį pasitikėjimą, įskaitant su teisine valstybe susijusius aspektus.

| 15.3 | Fondus reikėtų naudoti siekiant Europos lygmeniu gerinti ir plėtoti grėsmėms nustatyti naudojamų bendrų metodų kokybę ir skaidrumą, pavyzdžiui, atsižvelgiant į Europolo darbą ir jo ataskaitas dėl organizuoto nusikalstamumo (OCTA). |
| --- | --- |

15.3

Fondus reikėtų naudoti siekiant Europos lygmeniu gerinti ir plėtoti grėsmėms nustatyti naudojamų bendrų metodų kokybę ir skaidrumą, pavyzdžiui, atsižvelgiant į Europolo darbą ir jo ataskaitas dėl organizuoto nusikalstamumo (OCTA).

| 15.4 | Europos Sąjunga turėtų geriau kovoti su neteisėtos prekybos žmonėmis nusikalstamais tinklais atsižvelgdama į tai, kad sienos yra itin pažeidžiamos Viduržemio jūros regione ir Rytų Europoje. |
| --- | --- |

15.4

Europos Sąjunga turėtų geriau kovoti su neteisėtos prekybos žmonėmis nusikalstamais tinklais atsižvelgdama į tai, kad sienos yra itin pažeidžiamos Viduržemio jūros regione ir Rytų Europoje.

| 15.5 | Atsižvelgdamas į tai, kad sienų kontrolė yra valstybės tarnybos pareiga, EESRK pritaria, kad Vidaus saugumo fondas teiktų paramą valstybių narių sienų kontrolei siekiant didesnio jos veiksmingumo, tačiau mano, jog šis bendradarbiavimas, įskaitant FRONTEX koordinuojamą veiklą, turėtų būti skaidrus ir suderintas su Šengeno sienų kodeksu ir Pagrindinių teisių chartija. |
| --- | --- |

15.5

Atsižvelgdamas į tai, kad sienų kontrolė yra valstybės tarnybos pareiga, EESRK pritaria, kad Vidaus saugumo fondas teiktų paramą valstybių narių sienų kontrolei siekiant didesnio jos veiksmingumo, tačiau mano, jog šis bendradarbiavimas, įskaitant FRONTEX koordinuojamą veiklą, turėtų būti skaidrus ir suderintas su Šengeno sienų kodeksu ir Pagrindinių teisių chartija.

| 15.6 | EESRK pritaria, kad būtina padėti valstybėms narėms geriau taikyti Šengeno acquis, įskaitant vizų sistemą ir integruoto sienų valdymo įdiegimą. Būtina užtikrinti, kad visos valstybės narės nuosekliai taikytų bendrus sienų kontrolės standartus ir gerbtų pagrindines teises ir laisvą asmenų judėjimą. |
| --- | --- |

15.6

EESRK pritaria, kad būtina padėti valstybėms narėms geriau taikyti Šengeno acquis, įskaitant vizų sistemą ir integruoto sienų valdymo įdiegimą. Būtina užtikrinti, kad visos valstybės narės nuosekliai taikytų bendrus sienų kontrolės standartus ir gerbtų pagrindines teises ir laisvą asmenų judėjimą.

| 15.7 | EESRK mano, kad Europos vidaus saugumo įstaigoms, visų pirma Europolui, Eurojustui, FRONTEX ir t. t., skiriamas biudžetas turėtų būti susijęs su aktyvesne Europos Parlamento vykdoma jų veiklos demokratine priežiūra, pirmiausia užduočių, kurios gali kelti didelių problemų dėl Pagrindinių teisių chartijos, pavyzdžiui, šių institucijų operatyvinių įgaliojimų nacionaliniu lygmeniu, keitimosi asmens duomenimis ir jų naudojimo, informacijos, kuria keičiasi nacionalinės institucijos ir trečiosios šalys, ir jų atliekamos rizikos analizės objektyvumo, priežiūra. |
| --- | --- |

15.7

EESRK mano, kad Europos vidaus saugumo įstaigoms, visų pirma Europolui, Eurojustui, FRONTEX ir t. t., skiriamas biudžetas turėtų būti susijęs su aktyvesne Europos Parlamento vykdoma jų veiklos demokratine priežiūra, pirmiausia užduočių, kurios gali kelti didelių problemų dėl Pagrindinių teisių chartijos, pavyzdžiui, šių institucijų operatyvinių įgaliojimų nacionaliniu lygmeniu, keitimosi asmens duomenimis ir jų naudojimo, informacijos, kuria keičiasi nacionalinės institucijos ir trečiosios šalys, ir jų atliekamos rizikos analizės objektyvumo, priežiūra.

| 15.8 | Būtina pradėti viešas diskusijas su pilietinės visuomenės atstovais apie EUROSUR (Europos sienų stebėjimo sistemos) biudžeto papildomą naudą, poveikį ir pagrindinių teisių apsaugą. Būtina, kad vykdant šią svarbią politinę iniciatyvą būtų laikomasi visiško skaidrumo ir teisinio tikrumo principų tiek jos tikslų, tiek taikymo srities požiūriu. |
| --- | --- |

15.8

Būtina pradėti viešas diskusijas su pilietinės visuomenės atstovais apie EUROSUR (Europos sienų stebėjimo sistemos) biudžeto papildomą naudą, poveikį ir pagrindinių teisių apsaugą. Būtina, kad vykdant šią svarbią politinę iniciatyvą būtų laikomasi visiško skaidrumo ir teisinio tikrumo principų tiek jos tikslų, tiek taikymo srities požiūriu.

| 15.9 | EESRK ragina Europos Parlamentą skirti išskirtinį dėmesį EUROSUR proporcingumui ir jos indėliui į žmogaus teisių apsaugą kontroliuojant sienas ir atliekant priežiūrą Viduržemio jūros regione atsižvelgiant į tai, kad pagrindinė sienų apsaugos pareigūnų pareiga -saugoti žmones nuo jiems kylančio pavojaus. |
| --- | --- |

15.9

EESRK ragina Europos Parlamentą skirti išskirtinį dėmesį EUROSUR proporcingumui ir jos indėliui į žmogaus teisių apsaugą kontroliuojant sienas ir atliekant priežiūrą Viduržemio jūros regione atsižvelgiant į tai, kad pagrindinė sienų apsaugos pareigūnų pareiga -saugoti žmones nuo jiems kylančio pavojaus.

| 15.10 | Komitetas rekomenduoja, kad visi politiniai pasiūlymai, visų pirma darantys didelį poveikį biudžetui, būtų skaidriai ir demokratiškai aptariami atsižvelgiant proporcingumo principą ir pagrindines teises. |
| --- | --- |

15.10

Komitetas rekomenduoja, kad visi politiniai pasiūlymai, visų pirma darantys didelį poveikį biudžetui, būtų skaidriai ir demokratiškai aptariami atsižvelgiant proporcingumo principą ir pagrindines teises.

16.   Didelės apimties IT sistemos (VIS, SIS, EURODAC)

| 16.1 | EESRK nuomone, Europos Parlamentas turėtų įvertinti esamų didelės apimties IT sistemų (Šengeno informacinė sistemą (SIS), Vizų informacinė sistema (VIS) ir EURODAC) ir šiuo metu diegiamų sistemų (SIS II) reikalingumą, proporcingumą ir veiksmingumą. |
| --- | --- |

16.1

EESRK nuomone, Europos Parlamentas turėtų įvertinti esamų didelės apimties IT sistemų (Šengeno informacinė sistemą (SIS), Vizų informacinė sistema (VIS) ir EURODAC) ir šiuo metu diegiamų sistemų (SIS II) reikalingumą, proporcingumą ir veiksmingumą.

| 16.2 | Šį vertinimą reikėtų atlikti prieš priimant sprendimą finansuoti naujas sistemas, pavyzdžiui, pasiūlytas Europos Komisijos komunikate dėl pažangaus sienų valdymo, visų pirma atvykimo ir išvykimo sistemą (AIS) ir registruotų keliautojų programą (RKP), kurią Komisija ketina pateikti 2012 m. |
| --- | --- |

16.2

Šį vertinimą reikėtų atlikti prieš priimant sprendimą finansuoti naujas sistemas, pavyzdžiui, pasiūlytas Europos Komisijos komunikate dėl pažangaus sienų valdymo, visų pirma atvykimo ir išvykimo sistemą (AIS) ir registruotų keliautojų programą (RKP), kurią Komisija ketina pateikti 2012 m.

| 16.3 | Komitetas pabrėžia naujos Taline įsikūrusios IT sistemų operacijų valdymo agentūros atsakomybę. Ši agentūra yra labai svarbi laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei, nes ji koordinuos visas esamas ir būsimas sistemas. Europos Parlamentas turėtų vykdyti aktyvesnę agentūros demokratinę priežiūrą, visų pirma dėl jos veiksmų suderinamumo su duomenų apsauga, privatumu ir tikslų apribojimo principu (angl. purpose limitation principle) naudojant informaciją, ir dėl galimybės išplėsti jos įgaliojimus, kad ji galėtų rengti ir koordinuoti būsimas IT sistemas. |
| --- | --- |

16.3

Komitetas pabrėžia naujos Taline įsikūrusios IT sistemų operacijų valdymo agentūros atsakomybę. Ši agentūra yra labai svarbi laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei, nes ji koordinuos visas esamas ir būsimas sistemas. Europos Parlamentas turėtų vykdyti aktyvesnę agentūros demokratinę priežiūrą, visų pirma dėl jos veiksmų suderinamumo su duomenų apsauga, privatumu ir tikslų apribojimo principu (angl. purpose limitation principle) naudojant informaciją, ir dėl galimybės išplėsti jos įgaliojimus, kad ji galėtų rengti ir koordinuoti būsimas IT sistemas.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2011) 751 final.

1

(2)  COM(2011) 750 final; COM(2011) 753 final.

2

(3)  COM(2011) 752 final.

3

(4)  Comments of the Commission’s Proposals for a New EU Funding of Asylum and Migration Actions under the Multiannual Financial Framework, Caritas Europa, CCME, COMECE, Eurodiaconia, ICMC, JRS-Europe, QCEA, žr. adresu: http://www.caritas-europa.org/module/FileLib/MFF-Christiangroupstatement_April2012.pdf.

4

Comments of the Commission’s Proposals for a New EU Funding of Asylum and Migration Actions under the Multiannual Financial Framework, Caritas Europa, CCME, COMECE, Eurodiaconia, ICMC, JRS-Europe, QCEA

Civil Society Statement and Recommendations on the Future EU Funding in the Area of Migration and Asylum 2014-2020, ECRE and 40 other CSOs, March 2012, žr. adresu: http://www.ecre.org/index.php?option=com_downloads&id=444

Civil Society Statement and Recommendations on the Future EU Funding in the Area of Migration and Asylum 2014-2020, ECRE and 40 other CSOs, March 2012

(5)  Žr. Komiteto nuomonę, OL C 128, 2010 5 18, p. 29.

5

(6)  JTVPK pastabos dėl būsimų susitarimų dėl ES finansavimo vidaus reikalų srityje po 2013 m. 2011 m. birželio mėn. http://www.unhcr.org/4df752779.pdf

6

JTVPK pastabos dėl būsimų susitarimų dėl ES finansavimo vidaus reikalų srityje po 2013 m. 2011 m. birželio mėn.

(7)  Žr. Komiteto nuomonę, OL C 318, 2011 10 29, p. 69–75.

7

(8)  Report on the Stakeholder Conference “The Future of EU Funding for Home Affairs: A Fresh Look”, Europos Komisija, Vidaus reikalų GD. Briuselis, 2011 m. balandžio 8 d. http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/event/docs/mff_conference_report_11-5-2011_final_participants.doc.pdf,. Viena iš šios ataskaitos išvadų yra tai, jog „nereikia manyti, kad ES finansavimu pakeičiamas nacionalinis finansavimas, t. y. valstybės narės ir toliau yra atsakingos už tai, kad būtų užtikrinta pakankamai nacionalinio finansavimo lėšų vidaus politikai remti. Siekiant sukurti papildomą naudą, ES išlaidos turėtų rodyti ES lygmens prioritetus ir politinius įsipareigojimus ir remti ES vidaus aquis įgyvendinimą“.

8

Report on the Stakeholder Conference “The Future of EU Funding for Home Affairs: A Fresh Look”, Europos Komisija, Vidaus reikalų GD. Briuselis, 2011 m. balandžio 8 d.

aquis

(9)  Žr. Komiteto nuomonę, OL C 347, 2010 12 18, p. 19.

9

(10)  Žr. Komiteto nuomonę dėl „Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir regionų komitetui. Visuotinis požiūris į migraciją ir judumą“, pranešėjas Luis Miguel Pariza Castaños, antroji pranešėja Brenda King (OL C 191, 2012 06 29, p. 134).

10

(11)  „Dvidešimt gairių dėl priverstinio grąžinimo“, COM(2005) 40 final.

11

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/115 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/115

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Baltosios knygos „Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė“

(COM(2012) 55 final)

2012/C 299/21

Pranešėjas Petru Sorin DANDEA

Bendrapranešėjis Krzysztof PATER

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. vasario 16 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Baltosios knygos „Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė“

COM(2012) 55 final.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 27 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 12 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 180 narių balsavus už, 27 – prieš ir 19 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Valstybės pensijų sistema yra viena svarbiausių minimalios socialinės apsaugos sistemos sudedamųjų dalių beveik visose valstybėse narėse ir pamatinė Europos socialinio modelio dalis, nes pensijos yra pagrindinis pensininkų pajamų šaltinis. Komitetas apgailestauja, kad Komisija baltojoje knygoje daugiau dėmesio skiria kitiems pensijų sistemų aspektams, užuot ieškojusi sprendimų, kaip sustiprinti valstybės pensijas.

1.2   Pensijų sistemos nėra izoliuotos nuo nacionalinių ekonomikos sistemų. Todėl Komitetas ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų pensijų politika būtų glaudžiai susijusi su darbo rinkos, socialinės apsaugos, fiskaline ir makroekonomikos politika (nes pensijos yra finansuojamos iš santaupų, sukauptų žmonių profesinės veiklos laikotarpiu, arba iš įmokų, mokamų į privačias pensijų sistemas) ir kad socialiniai partneriai bei organizuota pilietinė visuomenė aktyviai dalyvautų jos rengimo procese.

1.3   Nėra vieno tinkančio sprendimo visoms problemoms, kurias pensijų sistemoms lemia senėjanti visuomenė, spręsti. Dauguma valstybių narių, kurios per pastarąjį dešimtmetį reformavo savo pensijų sistemas, savo politiką orientavo į išlaidų apkarpymą, didindamos įstatymais nustatytą pensinį amžių ir pereidamos prie pensijų indeksavimo sistemos, pagrįstos kainų padidėjimu. Komitetas jau yra nurodęs, kad įstatymais nustatyto pensinio amžiaus didinimo kaip atsako į visuomenės senėjimo problemą nepakanka, ir atkreipia dėmesį į tai, kad šis metodas laikui bėgant gali sukelti socialinių problemų, nes dėl jo daugeliui pensininkų gali kilti skurdo grėsmė.

1.4   Komitetas mano, kad valstybės narės turėtų perskirstyti turtą; jos savo reformas artimiausiais dešimtmečiais turėtų nukreipti į įplaukų, skirtų pensijų sistemoms finansuoti, didinimą, apimant visas socialines ir profesines kategorijas, didinant užimtumą, tobulinant įmokų surinkimo mechanizmus ir sprendžiant nedeklaruojamo darbo ir mokesčių slėpimo problemas. Komitetas palankiai vertina tai, kad baltojoje knygoje daug tvirčiau nei ankstesniuose Komisijos dokumentuose pabrėžiama darbo rinkos ir didesnio užimtumo lygio svarba siekiant atremti demografinius pokyčius, taigi ir siekiant pagrindinių pensijų tikslų. Tačiau gaila, kad šis didelės darbo rinkos svarbos pripažinimas neatsispindi pagrindinėse rekomendacijose dėl pensijų, kurios perkeliamos iš ankstesnių dokumentų iš esmės nepakeistos.

1.5   Komitetas mano, kad valstybės narės, reformuodamos savo vidaus pensijų sistemas, turėtų atsižvelgti į tai, kad milijonams būsimų pensininkų pensijos taps jų vienintele apsauga nuo skurdo grėsmės senatvėje. Todėl Komitetas rekomenduoja į būsimus teisės aktus įtraukti minimalių pensijų standartus ar pensinių pajamų apsaugos mechanizmus, kad pajamos būtų didesnės už skurdo ribą.

1.6   Jau vien dėl savo pobūdžio pensijų sistemos yra ilgalaikės. Todėl valstybės narės turėtų numatyti pakankamai ilgą pensijų reformų laikotarpį, pritaikydamos jas prie vidaus ekonominės ir socialinės padėties bei užsitikrindamos platų visuomenės pritarimą. Komitetas tokiam požiūriui pritaria, nepamiršdamas, kad nesąžininga pensijų reformų išlaidas užkrauti dabartinei jaunų darbuotojų kartai ar dabartiniams pensininkams. Komitetas pasisako už požiūrį, kuris užtikrintų teisingumo tarp kartų principą, kai kalbama apie sistemos tvarumą ir pakankamą išmokų dydį, garantuojantį tinkamą gyvenimo lygį.

1.7   Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares dėti visas pastangas propaguoti aktyvias priemones, skirtas ilgiau išlaikyti žmones darbo rinkoje. Šiuo požiūriu reikia suderinti faktinį išėjimą į pensiją su dabartiniu įstatymais nustatytu pensiniu amžiumi. Tai vienas svarbiausių veiksnių norint užtikrinti Europos pensijų sistemų tvarumą. Svarbiausios priemonės, kurių reikia imtis šioje srityje, turi būti nukreiptos į socialinių partnerių tarpusavio derybas dėl darbo sąlygų ir yra, pavyzdžiui, darbo aplinkos pritaikymas prie vyresnio amžiaus darbuotojų įgūdžių ir sveikatos būklės turint omenyje tam tikras alinančio darbo rūšis, geresnių sąlygų pasinaudoti tęstiniu mokymu sudarymas, geresnė nedarbingumo prevencija, geresnis šeiminio gyvenimo ir profesinės veiklos suderinamumas bei teisinių ar kitų kliūčių, trukdančių ilgiau likti darbo rinkoje, pašalinimas. Darbdavių požiūrio į šią amžiaus grupę keitimas ir pozityvaus vyresnio amžiaus žmonių požiūrio, leidžiančio jiems nuspręsti dirbti ilgiau, ugdymas turi būti neatsiejama reformų dalis. Darbo rinkos reformos, leidžiančios įmonėms kurti kokybiškas darbo vietas, yra būtinos, kad žmonės iš tikrųjų ilgiau liktų darbo rinkoje. Visa ši politika turi būti rengiama ir įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais. Komitetas mano, kad, nepaisant to, ankstyvo išėjimo į pensiją modelis turėtų išlikti, kad darbuotojams, ilgai dirbusiems sunkų ar pavojingą darbą arba pradėjusiems savo profesinę veiklą labai anksti (iki 18 metų), būtų užtikrinta teisė anksčiau išeiti į pensiją.

1.8   Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės jau padarė nemažą pažangą savo įstatymų reformų srityje, tačiau, kartu yra įsitikinęs, kad papildomų pensijų sistemų teisinis pagrindas turėtų būti tobulinamas, nes tai bus svarbu pensijų sistemų būsimo adekvatumo ir tvarumo požiūriu. Todėl Komitetas rimtai susirūpinęs dėl kai kurių pasiūlymų dėl profesinių pensijų. Kadangi pensijų sistemos labai skiriasi nuo gyvybės draudimo paslaugų, Komitetas nepritaria nurodytam tikslui peržiūrėti Profesinių pensijų skyrimo direktyvą, kad būtų užtikrintas „derėjimas su iniciatyva „Mokumas II“ “, bet rekomenduoja įgyvendinti specialias priemones užtikrinti pensijų fondų turtą, prieš tai pasikonsultavus su socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais.

1.9   Pensijomis siekiama pensininkams užtikrinti pajamas, kurios pakeistų pajamas, gaunamas iš atlyginimo profesinės veiklos metu, ir kurios būtų joms proporcingos. Komitetas mano, kad ateityje bus būtina sumažinti atotrūkį tarp vyrų ir moterų gaunamų pensijų ir užtikrinti, kad būtų garantuotas tinkamas vyresnio amžiaus darbuotojų, kurių profesija ar karjera yra netipiška, draudimas nuo rizikos. Skirtumas, kuris vis dar išlieka tarp vyrų ir moterų darbo rinkoje, turi rimtų pasekmių įgytoms teisėms, o kartu ir moterų pensinių pajamų perspektyvoms. Komitetas ragina valstybes nares kartu su socialiniais partneriais ieškoti sprendimų, kaip sumažinti atotrūkį tarp vyrų ir moterų pensijų teisių, kurį lėmė taisyklės ir darbo rinkos praktika.

1.10   Komitetas ragina Komisiją neatsisakyti ketinimo dalį ESF lėšų 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu panaudoti projektams, skirtiems vyresnio amžiaus žmonių įdarbinimui arba skatinimui ilgiau dirbti, paremti. Verta remti ir edukacinius projektus, skirtus didinti darbuotojų finansinį raštingumą, ypač pensijų planavimo srityje. Komitetas mano, kad socialiniams partneriams ir kitoms pilietinės visuomenės organizacijoms kartu su kitomis valdžios institucijomis tenka svarbus vaidmuo skatinant tokius projektus.

2.   Įžanga

2.1   Vasario 16 d. (vėliau nei planuota), po konsultacijų, kurios vyko remiantis 2010 m. liepos mėn. žaliąja knyga, Europos Komisija paskelbė baltąją knygą „Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė“. Nors Komisija ir atsižvelgė į nemažai Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonėje pateiktų rekomendacijų, ji savo pozicijos dėl sprendimų, kurių valstybės narės turi imtis, kad užtikrintų tvarias ir saugias pensijų sistemas visuomenės senėjimo fone, nepakeitė, pabrėždama būtinybę mažinti pensijų išlaidas, o ne didinti įplaukas joms finansuoti, ir rekomenduodama pensinį amžių susieti su ilgėjančia tikėtina gyvenimo trukme. Tai pasiūlymai, dėl kurių Komitetas jau ne kartą yra pareiškęs savo kritišką nuomonę.

2.2   Pagrįsdama savo požiūrį į pensijų reformos būtinybę, Komisija remiasi statistikos duomenimis, kurie gali iškreipti informaciją apie problemas, kylančias dėl visuomenės senėjimo. Pavyzdžiui, baltosios knygos 1 paveikslėlyje parodytoje kreivėje palyginamos numatomos tendencijos tarp 60+ ir 20–59 m. amžiaus grupių; joje matyti, kad pirmosios amžiaus grupės žmonių skaičius per ateinančius du dešimtmečius kiekvienais metais didės po du milijonus, o antrojoje amžiaus grupėje – vidutiniškai mažės po vieną milijoną per metus. Iki 2020 m. įstatymais nustatytas pensinis amžius daugelyje valstybių narių bus 65 m. ar daugiau, o tai reiškia, kad į 60+ gyventojų grupę pateks ir darbuotojai, ir pensininkai. Atsižvelgdamas į savo ankstesnes rekomendacijas (1), Komitetas mano, kad vertinant senėjančios visuomenės poveikį socialinės apsaugos sistemų finansavimui turėtų būti taikomas ekonominės priklausomybės koeficientas, nes jis suteikia tikslią informaciją apie tikruosius finansavimo poreikius. Komisija pripažįsta tai baltojoje knygoje. Šia prasme Komitetas palankiai vertina tai, kad baltojoje knygoje daug tvirčiau nei ankstesniuose Komisijos dokumentuose pabrėžiama darbo rinkos ir didesnio užimtumo lygio svarba siekiant atremti demografinius pokyčius, taigi ir siekiant pagrindinių pensijų tikslų. Tačiau gaila, kad šis didelės darbo rinkos svarbos pripažinimas neatsispindi pagrindinėse rekomendacijose dėl pensijų, kurios perkeliamos iš ankstesnių dokumentų iš esmės nepakeistos.

2.3   Komisija mano, kad sėkmingai įgyvendintos valstybių narių pensijų sistemos reformos – bene svarbiausias sklandų ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą užtikrinantis veiksnys – darys poveikį ES galimybėms pasiekti du strategijos „Europa 2020“ tikslus – padidinti užimtumą iki 75 proc. ir sumažinti skurdo grėsmę patiriančių asmenų skaičių bent 20 mln. Tačiau Komitetas pabrėžė tai (2), kad daugelis griežto taupymo priemonių, kurias valstybės narės įgyvendino siekdamos įveikti finansų ir valstybės skolos krizes, gali turėti neigiamų pasekmių šiems tikslams pasiekti. Visos fiskalinio stabilumo priemonės turi būti papildytos užimtumą skatinančiomis investicijomis ir priemonėmis, kurių tikslas – augimas.

2.4   Komisija nori pasiūlyti valstybėms narėms politikos gaires ir iniciatyvas, skirtas reikalingoms reformoms vykdyti, kurios nustatytos, be kita ko, 2011 m. konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose pagal Europos semestrą. Komitetas apgailestauja, kad tose rekomendacijose pirmiausia nurodoma didinti įstatymais nustatytą pensinį amžių ir iš dalies pakeisti pensijų indeksavimo sistemas. Kai kurioms valstybėms narėms, kurios su TVF, Pasaulio banku ir Europos Komisija sudarė susitarimus dėl rezervinių lėšų, buvo rekomenduojama, pavyzdžiui, laikinai įšaldyti pensijas arba netgi jas sumažinti.

3.   Bendrosios pastabos

3.1   Pensijų sistemų problemos

3.1.1   Komitetas pritaria Komisijai, kad pensijų tvarumas ir adekvatumas priklauso nuo to, kokiu mastu jos yra grindžiamos įmokomis, mokesčiais ir santaupomis. Tačiau šios lėšos gaunamos ne tik iš dirbančių asmenų, bet ir pačių pensininkų. Kitaip sakant, bet kurioje ilgalaikėje perspektyvoje siekiant aktyvių mokesčių mokėtojų ir pensininkų pusiausvyros į tai turi būti atsižvelgiama.

3.1.2   Beveik visose valstybėse narėse valstybės pensijų sistemos yra svarbiausias pensininkų pajamų šaltinis. Todėl privaloma dėti visas pastangas jų tvarumui ir prieinamumui užtikrinti. Komitetas mano, kad valstybės sistemų finansavimą geriausia būtų užtikrinti aukštu užimtumo lygiu ir papildomomis finansavimo priemonėmis, kurių buvo imtasi kai kuriose valstybėse narėse (pavyzdžiui, biudžeto dotacijos, papildomos įplaukos, rezervo ir stabilumo fondai). Šios pensijų sistemos pagrįstos solidarumo principu ir užtikrina vienos kartos atstovų ir keleto kartų tarpusavio solidarumą, kuris naudingas socialinei sanglaudai. Be to, kai kuriose valstybėse narėse jos leidžia kaupti pensijų teises bedarbystės laikotarpiais arba laikino karjeros sustabdymo dėl ligos ar šeiminių priežasčių atvejais. Šios sistemos pasiteisino kaip finansinio stabilizavimo priemonės 2008 m. finansų krizės laikotarpiu, net ir tais atvejais, kai kelete valstybių narių kai kurių asmenų pensijoms buvo padaryta neigiama įtaka. Ir priešingai, kai kurie privatūs pensijų kaupimo fondai, investavę dalį savo lėšų į kai kuriuos labai rizikingus finansinius produktus, patyrė didelių nuostolių, dėl kurių smarkiai sumažėjo daugelio pensininkų pensijos. Sprendimus priimantys asmenys turi apsvarstyti, koks bus apkarpymų poveikis visuotinei paklausai, atsižvelgiant į tai, kad socialinės išmokos nėra paprasčiausios „išlaidos“, nes jos yra vieno trečdalio europiečių lėšos, skirtos veiklai ir vartojimui.

3.2   Pensijų sistemų finansinio tvarumo užtikrinimas

3.2.1   Komisija teigia, kad pensijas Europos Sąjungoje iki 2060 m. būtų galima padidinti vidutiniškai 2,5 procentinio punkto BVP. Kaip jau buvo nurodyta ankstesnėse nuomonėse, Komitetas siūlo valstybėms narėms atidžiai remtis šiais skaičiais skatinant pensijų reformas, nes daugelis šių skaičių pagrįsti ilgalaikėmis prognozėmis, kurios kai kuriais atvejais nėra realistiškos. Tačiau šiuo metu valstybių narių išlaidos pensijoms skiriasi 9 procentiniais punktais BVP, nuo 6 proc. Airijoje iki 15 proc. Italijoje. Tai rodo, kad viešųjų išlaidų sudėtis gali šiek tiek skirtis, tačiau tai neturės didelio poveikio valstybių narių konkurencingumui, nors, cikliškos perspektyvos požiūriu, gali lemti didesnes socialinės apsaugos sąnaudas.

3.2.2   Valstybių narių pastarąjį dešimtmetį vykdytos pensijų sistemos reformos pirmiausia buvo nukreiptos į išlaidų karpymą, didinant įstatymais nustatytą pensinį amžių ir keičiant pensijų indeksavimo sistemas dominuojančio ar vienintelio kainos indekso srityje. Komitetas mano, kad šis pastarasis pakeitimas gali turėti ilgalaikių neigiamų pasekmių, kai pensijos smarkiai sumažinamos. Pagal TDO tyrimą (3) tik 1 procentinio punkto skirtumas tarp atlyginimų padidėjimo ir pensijų padidėjimo per 25 metus gali lemti pensijų sumažėjimą 22 proc.

3.2.3   Nacionalinės pensijų sistemos nėra izoliuotos nuo nacionalinių ekonomikos sistemų. Tai veiksmingos posistemės, sąveikaujančios su kitomis posistemėmis nacionaliniu ir pasauliniu mastu. Todėl Komitetas mano, jog tam, kad būtų užtikrintas pensijų sistemų finansinis tvarumas, valstybės narės savo pastangas per artimiausius dešimtmečius turėtų nukreipti į įplaukų didinimą. Šio padidėjimo negalima pasiekti tik didinant įmokas mokančių darbuotojų skaičių ir ilginant buvimo darbo rinkoje laiką; reikalingas ir geresnis viešųjų finansų valdymas bei pastangos kovoti su mokesčių slėpimu ir nedeklaruojamu darbu. Tvarus augimas ir aukštas užimtumo lygis sukurtų pensijų sistemoms palankią aplinką. Darbo rinkos reformos, leidžiančios įmonėms kurti kokybiškas darbo vietas, yra būtinos, kad žmonės iš tikrųjų ilgiau liktų darbo rinkoje. Be to, tinkamos darbo sąlygos, padedančios suderinti profesinį ir privatų gyvenimą, gali padidinti gimstamumą, taip sumažindamos tam tikrą senėjančios visuomenės poveikį pensijų sistemoms. Be to, reikia taikyti priemones, kurios padėtų užtikrinti, kad žmonės būtų pasirengę ne tik ilgiau dirbti, bet ir visą gyvenimą mokytis ir naudotis profilaktine sveikatos priežiūra.

3.2.4   Atsižvelgdamas į savo ankstesnes nuomones, EESRK nurodo, kad trumpuoju laikotarpiu pensijų reformos (įskaitant perėjimą nuo vienintelių einamojo finansavimo modelių prie mišrių pensijų sistemų, sudarytų iš privalomų einamojo finansavimo modelių ir pensijų kaupimo modelių), dėl kurių pensijų sistemų finansavimas keičiasi, didėjant tiesioginiams viešojo sektoriaus įsipareigojimams ir mažėjant netiesioginiams, neturėtų būti vertinamos nepalankiai dėl didesnės tiesioginės valstybės skolos (4). Todėl reikėtų apsvarstyti galimybę peržiūrėti Stabilumo ir augimo pakto taisykles.

3.3   Pensijų išmokų adekvatumo užtikrinimas

3.3.1   Komisija pripažįsta, kad dėl daugelyje valstybių narių vykdomų pensijų reformų sumažės santykinė pensijos norma. Kadangi pensijos yra pagrindinis vyresnio amžiaus europiečių pajamų šaltinis, Komitetas mano, kad pensijų išmokų adekvatumo užtikrinimas, garantuojantis deramą gyvenimo lygį, turėtų tapti valstybių narių prioritetu.

3.3.2   Vyriausybės atsako už tai, kad kiekvienas vyresnio amžiaus europietis gautų adekvačią pensiją. Todėl Komitetas mano, kad valstybės narės, bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais, turėtų apsvarstyti galimybę parengti išsamią adekvačios pensijos apibrėžtį.

3.3.3   Būsimų pensininkų kartų pajamų adekvatumas vis dažniau priklausys nuo papildomų pensijų kaupimo pakopų. Tačiau Komitetas nurodo, kad kai kurios valstybės narės, skatinusios privalomus pensijų kaupimo modelius, finansuojamus pervedant dalį įmokų iš valstybės pensijų sistemos, nusprendė tokių modelių atsisakyti, iš esmės dėl valstybės biudžete atsiradusio deficito. Komitetas palankiai vertina profesinių pensijų kaupimo modelius, kuriuos sukuria ir administruoja darbdaviai ir darbuotojų atstovai, ir ragina Komisiją remti socialinius partnerius, kad didėtų jų administraciniai gebėjimai šioje srityje.

3.3.4   Kadangi pamažu einama link papildomai kaupiamų pensijų sistemų, visų pirma link sistemų, kurios susietos su darbo stažu, labai svarbu, kad valstybės narės užtikrintų adekvačias pensijas žmonėms, kurie niekada nebuvo darbo rinkos dalyviai. Tad žmonėms, kurie neįtraukiami į įprastinę darbo rinką dėl, pavyzdžiui, didelės negalios arba didelių ir kompleksiškų socialinių problemų, turi būti garantuota pakankama pensija, kad senatvėje jie nepatirtų dar didesnės socialinės nelygybės.

3.4   Moterų ir vyresnio amžiaus darbuotojų skatinimas dalyvauti darbo rinkoje

3.4.1   Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad jeigu Europai pavyktų pasiekti strategijoje „Europa 2020“ iškeltą tikslą – iki 75 proc. padidinti 20–64 m. gyventojų užimtumą ir per ateinančius dešimtmečius būtų padaryta tolesnė pažanga, ekonominės priklausomybės koeficientas galėtų išlikti mažesnis nei 80 proc. Tai reiškia, kad senėjančios visuomenės spaudimas pensijų sistemoms galbūt išliktų pakeliamas.

3.4.2   Komitetas nesutinka su Komisijos nuomone, kad dėl nustatyto pensinio amžiaus padidės stažo kaupimo laikotarpio ir pensijoje praleisto laiko disbalansas. Dauguma valstybių narių, pastaraisiais metais vykdydamos savo pensijų reformas, teisę anksti pasitraukti iš darbo rinkos susiejo su darbo stažu, gerokai sumažindamos darbuotojų, galinčių pasinaudoti tokia teise, skaičių. Komiteto nuomone, ankstyvo išėjimo į pensiją modelis turėtų išlikti, kad darbuotojams, ilgai dirbusiems sunkų ar pavojingą darbą arba pradėjusiems savo profesinę veiklą labai anksti (iki 18 metų), būtų užtikrinta teisė anksčiau išeiti į pensiją.

3.4.3   Komitetas savo požiūrį yra išdėstęs ne vienoje nuomonėje (5) dėl svarbių veiksnių, kuriuos valstybės narės turėjo apsvarstyti įgyvendindamos reformas, skirtas užtikrinti ilgesnį dalyvavimą darbo rinkoje, ir giria Komisiją už tai, kad į jas atsižvelgė baltojoje knygoje. Tačiau Komitetas mano, kad valstybių narių lygmeniu dar reikia daug nuveikti, kad būtų užtikrintas tinkamas darbo vietų pritaikymas prie vyresnio amžiaus darbuotojų įgūdžių ir sveikatos būklės.

3.5   Valstybių narių ir ES vaidmuo sprendžiant pensijų klausimus

3.5.1   Komitetas palankiai vertina Komisijos sprendimą sprendžiant pensijų klausimus laikytis holistinio požiūrio, atsižvelgiant į su pensijomis susijusių makroekonominių, socialinių ir užimtumo uždavinių pobūdį. Nors atsakomybė už savo pensijų sistemų kūrimą pirmiausia tenka valstybėms narėms, Komisija turėtų kūrybiškai panaudoti turimas priemones, kad tvirtai paremtų valstybes nares joms reformuojant pensijų sistemas. Kadangi paprastai nenorime žengti atgal, tai turėtų būti daroma nesumažinant teisių ir nekuriant naujų taisyklių (nors dabartinis ekonomikos nuosmukis skatina tai daryti), nes vėliau, kai ekonomika atsigaus, tai galėtų pakenkti žmonių interesams. Pagal strategiją „Europa 2020“ ir naująją Europos valdymo sistemą Komisija turi pakankamai plačią veiksmų laisvę skatinti priimti sprendimus dėl pensijų reformos, tačiau būtina atsižvelgti į tai, kad pensijos nėra santaupos. Be to, Komitetas ragina Komisiją neatsisakyti savo ketinimo dalį ESF lėšų 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu panaudoti projektams, skirtiems vyresnio amžiaus žmonių įdarbinimui arba skatinimui ilgiau dirbti, paremti. Socialinių partnerių ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas tokiuose projektuose turi būti privaloma sąlyga.

3.5.2   Atsižvelgiant į tai, kad užimtumo ir darbo našumo augimas valstybėms narėms, susiduriančioms su senėjančios visuomenės poveikiu pensijų sistemoms, turėtų būti labiausiai rūpimos sritys, Komitetas rekomenduoja dėl visų politikos priemonių, kurias vyriausybės ketina įgyvendinti, siekti išankstinio socialinių partnerių pritarimo.

3.6   Pensijų sistemų reformų reikmė

3.6.1   Atsižvelgdamas į Komisijos rekomendacijas valstybėms narėms dėl pensijų reformos pagal 2011 m. ir 2012 m. metines augimo apžvalgas, Komitetas mano, kad:

| a. | faktinis pensinis amžius turi būti didinimas įgyvendinant politiką, dėl kurios būtų vedamos derybos su socialiniais partneriais ir kuria būtų skatinama ilgiau likti darbo rinkoje, o ne automatinėmis priemonėmis, didinančiomis įstatymais nustatytą pensinį amžių, kaip rekomenduoja Komisija; |
| --- | --- |

a.

faktinis pensinis amžius turi būti didinimas įgyvendinant politiką, dėl kurios būtų vedamos derybos su socialiniais partneriais ir kuria būtų skatinama ilgiau likti darbo rinkoje, o ne automatinėmis priemonėmis, didinančiomis įstatymais nustatytą pensinį amžių, kaip rekomenduoja Komisija;

| b. | apribojant galimybes anksti išeiti į pensiją, turėtų būti atsižvelgiama į tam tikrų darbuotojų kategorijų konkrečią padėtį, ypač tų, kurie dirbo sunkų ar pavojingą darbą ir tų, kurie pradėjo dirbti labai anksti (iki 18 metų); |
| --- | --- |

b.

apribojant galimybes anksti išeiti į pensiją, turėtų būti atsižvelgiama į tam tikrų darbuotojų kategorijų konkrečią padėtį, ypač tų, kurie dirbo sunkų ar pavojingą darbą ir tų, kurie pradėjo dirbti labai anksti (iki 18 metų);

| c. | geriausias būdas didinti faktinį pensinį amžių yra pratęsti buvimo darbo rinkoje laikotarpį sudarant geresnes galimybes dalyvauti mokymo programose, pritaikant darbo vietas įvairių poreikių turinčiai darbo jėgai, vystant užimtumo galimybes vyresnio amžiaus žmonėms, paremiant aktyvų ir sveiką senėjimą bei panaikinant teisines ar kitas kliūtis, trukdančias vyresnio amžiaus žmonėms įsidarbinti; |
| --- | --- |

c.

geriausias būdas didinti faktinį pensinį amžių yra pratęsti buvimo darbo rinkoje laikotarpį sudarant geresnes galimybes dalyvauti mokymo programose, pritaikant darbo vietas įvairių poreikių turinčiai darbo jėgai, vystant užimtumo galimybes vyresnio amžiaus žmonėms, paremiant aktyvų ir sveiką senėjimą bei panaikinant teisines ar kitas kliūtis, trukdančias vyresnio amžiaus žmonėms įsidarbinti;

| d. | įstatymais nustatytas vyrų ir moterų pensinis amžius turėtų būti suvienodintas per tam tikrą laikotarpį, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės darbo rinkos specifiką; ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas vyrų ir moterų pensijų teisių suvienodinimui; |
| --- | --- |

d.

įstatymais nustatytas vyrų ir moterų pensinis amžius turėtų būti suvienodintas per tam tikrą laikotarpį, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės darbo rinkos specifiką; ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas vyrų ir moterų pensijų teisių suvienodinimui;

| e. | skatinant kurti papildomo pensijų kaupimo sistemas turėtų dalyvauti ir socialiniai partneriai; pirmiausia vertėtų apsvarstyti profesinių pensijų sistemas, nes finansų krizės metu šios sistemos pasirodė esančios saugesnės nei kitos pensijų kaupimo sistemos, o taip pat privačių santaupų modelį su tikslinėmis mokesčių paskatomis, pirmiausia tiems, kurie negali sau leisti tokių paslaugų. |
| --- | --- |

e.

skatinant kurti papildomo pensijų kaupimo sistemas turėtų dalyvauti ir socialiniai partneriai; pirmiausia vertėtų apsvarstyti profesinių pensijų sistemas, nes finansų krizės metu šios sistemos pasirodė esančios saugesnės nei kitos pensijų kaupimo sistemos, o taip pat privačių santaupų modelį su tikslinėmis mokesčių paskatomis, pirmiausia tiems, kurie negali sau leisti tokių paslaugų.

3.7   Darbo rinkoje ir pensijoje praleisto laiko pusiausvyra

3.7.1   Komitetas mano, kad valstybės narės gali paremti faktinio pensinio amžiaus didinimą, kuris reiškia ilgesnį buvimą darbo rinkoje, imantis aktyvių priemonių skatinti savanoriškai ilgiau likti darbo rinkoje Automatinis įstatymais nustatyto pensinio amžiaus didinimas remiantis tikėtinos gyvenimo trukmės pailgėjimu gali duoti priešingų rezultatų, jeigu daug vyresnio amžiaus žmonių, ypač turinčių sveikatos problemų, pasirinks kitas socialinės apsaugos pakopas (6).

3.7.2   Komitetas pritaria Komisijai, kad pensijų reforma neturėtų vykti taip, kad sąnaudas dengtų jaunesnių darbuotojų kartos arba tik dabartiniai pensininkai. Valstybės narės gali įgyvendinti reformų priemones, dėl kurių nenukentėtų darbuotojų ar pensininkų interesai.

3.7.3   Komitetas rekomenduoja valstybėms narėms priemones, apribojančias galimybes anksti išeiti į pensiją, įgyvendinti atsižvelgiant į darbuotojų, ilgai dirbusių sunkų ar pavojingą darbą arba asmenų, anksti pradėjusių dirbti (iki 18 metų), interesus. Galimybių anksti išeiti į pensiją apribojimas daugeliui šiai kategorijai priklausančių darbuotojų gali iš esmės reikšti teisės į pensiją atėmimą. Komisija pripažįsta, kad šioms grupėms priklausančių darbuotojų tikėtina gyvenimo trukmė yra mažesnė, o sveikata – prastesnė, palyginti su kitais darbuotojais. Tokios priemonės ir toliau turi priklausyti valstybių narių kompetencijai, laikantis jų nacionalinės praktikos ir sąlygų bei remiantis susitarimais su socialiniais partneriais.

3.7.4   Komitetas vertina Komisijos poziciją dėl būtinybės valstybių narių vykdomas reformas sutelkti į skatinimą ilgiau likti darbo rinkoje. Paprasčiausiai įstatymais nustatyto pensinio amžiaus didinimas arba pensijų karpymas keičiant indeksavimo sistemas gali milijonus pensininkų nustumti žemiau skurdo ribos.

3.7.5   Eurostato duomenimis (7), daugiau kaip 35 proc. 50–69 m. amžiaus darbuotojų būtų pasirengę dirbti ir būdami vyresni nei 65 metų. Komitetas pritaria Komisijos nuomonei, kad šalinimas kliūčių, trukdančių ilgiau likti darbo rinkoje, yra tik vienas iš valstybėms narėms galimų sprendimų.

3.7.6   Komisija pripažįsta, kad vyrų ir moterų pensijų suvienodinimas negali būti pasiektas tik suvienodinus pensinį amžių ir rekomenduoja valstybėms narėms imtis pačių įvairiausių su pensijų ir užimtumo politika susijusių priemonių, kad būtų pašalinti šie skirtumai. Peržiūrint ES pensijų teisės aktus, Komitetas ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įgyvendinti nuostatas, skirtas suvienodinti vyrų ir moterų pensijas.

3.8   Papildomų privačių pensijų kaupimas

3.8.1   Komitetas palankiai vertina Komisijos sprendimą patobulinti ES pensijų teisės aktus. Tačiau Komitetas mano, kad vertėtų apsvarstyti ne tik aspektus, susijusius su pensijų fondų tarpvalstybine veikla ir darbuotojų judumu, bet ir pensijų įstaigų priežiūros ir kontrolės, administracinių sąnaudų, vartotojų informavimo ir jų teisių apsaugos klausimus.

3.8.2   Komitetas pritaria Komisijos pasiūlymui sukurti ES pensijų „sekimo“ sistemą, sujungiant nacionalinio lygmens paslaugas. Tai būtų ypač naudinga žmonėms, kurie yra dirbę kelete valstybių narių.

3.8.3   Baltojoje knygoje nėra laikomasi tinkamo požiūrio, skirto paremti profesinių pensijų rentabilumą ir jų augimą ateityje. Pirmiausia Komitetas nepritaria nustatytam tikslui peržiūrėti Profesinių pensijų skyrimo direktyvą, siekiant „užtikrinti derėjimą su iniciatyva „Mokumas II“. Tokios priemonės nepateisinamos būtinybe užtikrinti derėjimą su draudimo bendrovių valdomais pensijų fondais, nes jie veikia kitokiais būdais. Dažniausiai pensijų fondai neveikia mažmeninėje rinkoje ir (arba) yra pelno nesiekiančios organizacijos. Galimybę jais pasinaudoti paprastai suteikia darbdavys arba darbdavių grupė sektoriuje, o pensijų draudimo produktai gali būti platinami ir atskiriems asmenims. Pensijų fondų pobūdis yra kolektyvinis (pagal kolektyvinę sutartį). Tačiau Komitetas remia Komisijos įsipareigojimą įgyvendinti specialias priemones, skirtas užtikrinti pensijų fondų turto saugumą.

3.8.4   Kartu su valstybės pensijų sistemomis vystomos ir papildomos kolektyvinės sistemos. Kadangi jos užtikrina papildomas pajamas pensininkams, jos turėtų būti taikomos visiems darbuotojams. Tačiau jos neturėtų būti valstybės pensijų alternatyva ir, kadangi jos pagrįstos kolektyvinėmis sutartimis, neturėtų kelti pavojaus joms. Visi kurio nors sektoriaus darbuotojai ar bendrovė turėtų turėti galimybę pasinaudoti šiomis papildomomis sistemomis, kuriose vyrams ir moterims taikomos vienodos sąlygos. Be to, svarbu, kad šių sistemų įgyvendinime ir stebėsenoje dalyvautų socialiniai partneriai. Kartu su papildomomis pensijų sistemomis, kurios paprastai veikia kaip investiciniai fondai, socialiniai partneriai turėtų ieškoti sprendimų padengti ir kitas rizikas, kurios dažniausiai mažina būsimas pensijas (pavyzdžiui, rizika viso gyvenimo metu, ligos ar bedarbystės laikotarpiu arba nedarbo laikotarpiai dėl šeiminių priežasčių), kad būtų užtikrintas adekvatus būsimų pensijų dydis.

3.9   ES priemonės

3.9.1   Komitetas ragina Komisiją pasinaudoti visomis turimomis teisinėmis, finansinėmis ir koordinavimo priemonėmis ir jomis paremti valstybių narių pastangas užtikrinti adekvačias ir saugias pensijų sistemas. Be to, kad būtų užtikrintas šių tikslų įgyvendinimas, gyvybiškai svarbu, kad pilietinės visuomenės organizacijos ir socialiniai partneriai dalyvautų visuose pensijų reformų politikos konsultavimo, rengimo ir įgyvendinimo etapuose. Taip pat svarbu, kad, siūlant kokį nors ES reglamentą, tiesiogiai nesusijusį su pensijų sistema, būtų įtrauktas tokio teisės akto poveikio pensijų sistemoms (ypač jų stabilumui ir būsimų pensijų dydžiui) vertinimas.

2012 m. liepos 12 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 318, 2011 10 29, p. 1–8.

1

(2)  OL C 143, 2012 5 22, p. 23–28.

2

(3)  TDO „Pensijų reforma Vidurio ir Rytų Europoje“, 2011 m., p. 16, ISBN 978-92-125640-3 (internetinis pdf).

3

(4)  Tokia padėtis vyrauja kai kuriose valstybėse narėse, kurios turi papildomas pensijų sistemas ir jas finansuoja valstybės pensijų fondų dalimi.

4

(5)  OL C 318, 2011 10 29, p. 1–8. OL C 161, 2007 7 13, p. 1–8. OL C 44, 2011 2 11, p. 10–16.

5

(6)  OL C 84, 2011 3 17, p. 38–44.

6

(7)  „Europos vyresnių žmonių aktyvumas ir kartų solidarumas – 2012 m. Europos Sąjungos statistinė apžvalga“, 57 psl.

7

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Toliau pateikiami pakeitimai, kuriems pritarė ne mažiau kaip ketvirtadalis balsavusiųjų ir kurie diskusijų metu buvo atmesti (DTT 54 straipsnio 3 dalis).

3.6.1 punkto b dalis

Iš dalies pakeisti b dalį:

| „(...) b. | apribojant galimybes anksti išeiti į pensiją, turėtų būti atsižvelgiama į tam tikrų darbuotojų kategorijų konkrečią padėtį, ypač tų, kurie dirbo sunkų ar pavojingą darbą;“ |
| --- | --- |

„(...) b.

apribojant galimybes anksti išeiti į pensiją, turėtų būti atsižvelgiama į tam tikrų darbuotojų kategorijų konkrečią padėtį, ypač tų, kurie dirbo sunkų ar pavojingą darbą;“

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

| Už | 88 |
| --- | --- |
| Prieš | 124 |
| Susilaikė | 14 |

Už

88

Prieš

124

Susilaikė

14

3.7.1 punktas

3.7.1 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Komitetas mano, kad valstybės narės gali aktyviomis priemonėmis paremti savanorišką buvimą darbo rinkoje. Automatinis įstatymais nustatyto pensinio amžiaus didinimas remiantis tikėtinos gyvenimo trukmės pailgėjimu gali duoti priešingų rezultatų, jeigu daug vyresnio amžiaus žmonių, ypač turinčių sveikatos problemų, pasirinks kitas socialinės apsaugos pakopas6.“

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

| Už | 80 |
| --- | --- |
| Prieš | 135 |
| Susilaikė | 10 |

Už

80

Prieš

135

Susilaikė

10

3.7.3 punktas

3.7.3 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Komitetas rekomenduoja valstybėms narėms priemones, apribojančias galimybes anksti išeiti į pensiją, įgyvendinti atsižvelgiant į darbuotojų, ilgai dirbusių sunkų ar pavojingą darbą, interesus. Galimybių anksti išeiti į pensiją apribojimas daugeliui šiai kategorijai priklausančių darbuotojų gali iš esmės reikšti teisės į pensiją atėmimą. Komisija pripažįsta, kad šioms grupėms priklausančių darbuotojų tikėtina gyvenimo trukmė yra mažesnė, o sveikata – prastesnė, palyginti su kitais darbuotojais. Tokios priemonės ir toliau turi priklausyti valstybių narių kompetencijai, laikantis jų nacionalinės praktikos ir sąlygų bei remiantis susitarimais su socialiniais partneriais.“

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

| Už | 88 |
| --- | --- |
| Prieš | 124 |
| Susilaikė | 14 |

Už

88

Prieš

124

Susilaikė

14

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/122 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/122

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“

(COM(2011) 884 final – 2011/0436 (APP))

2012/C 299/22

Pranešėjas Andris GOBIŅŠ

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. kovo 19 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“

COM(2011) 884 final – 2011/0436 (APP).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 27 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 140 narių balsavus už, 1 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) aktyviai remia tolesnį programos „Europa piliečiams“ įgyvendinimą ir svarbiausias jos nuostatas: skatinti ir remti aktyvų piliečių dalyvavimą politiniame ir visuomeniniame gyvenime, abipusį solidarumą ir bendradarbiavimą, grindžiamus bendromis Europos tapatybės vertybėmis. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) aktyviai remia tolesnį programos „Europa piliečiams“ įgyvendinimą ir svarbiausias jos nuostatas: skatinti ir remti aktyvų piliečių dalyvavimą politiniame ir visuomeniniame gyvenime, abipusį solidarumą ir bendradarbiavimą, grindžiamus bendromis Europos tapatybės vertybėmis.

| 1.2 | Aktyvus pilietiškumas apima piliečių, piliečių grupių ir pilietinės visuomenės organizacijų, visų pirma socialinių partnerių, dalyvavimą nustatant politiką (vertikalusis pilietinės visuomenės ir valdžios institucijų dialogas), taip pat jų tinklaveiką ir bendradarbiavimą (horizontalusis dialogas). EESRK palankiai vertina tai, kad nagrinėjamame pasiūlyme numatyta remti šiuos du aspektus, tačiau mano, kad reikėtų nustatyti aiškesnes horizontalaus dialogo taisykles. |
| --- | --- |

1.2

Aktyvus pilietiškumas apima piliečių, piliečių grupių ir pilietinės visuomenės organizacijų, visų pirma socialinių partnerių, dalyvavimą nustatant politiką (vertikalusis pilietinės visuomenės ir valdžios institucijų dialogas), taip pat jų tinklaveiką ir bendradarbiavimą (horizontalusis dialogas). EESRK palankiai vertina tai, kad nagrinėjamame pasiūlyme numatyta remti šiuos du aspektus, tačiau mano, kad reikėtų nustatyti aiškesnes horizontalaus dialogo taisykles.

| 1.3 | EESRK iš esmės pritaria Europos Komisijos pasiūlymui, tačiau siūlo, kad Europos Parlamentas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, Regionų komitetas ir struktūrinio dialogo partneriai aktyviau dalyvautų rengiant programą, vykdant jos kontrolę ir vertinimą. Šioje nuomonėje pateikiamos rekomendacijos ir konkretūs pakeitimai, kurie leis patobulinti programą, kad ji būtų dar artimesnė piliečiams ir geriau atitiktų jų poreikius. |
| --- | --- |

1.3

EESRK iš esmės pritaria Europos Komisijos pasiūlymui, tačiau siūlo, kad Europos Parlamentas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, Regionų komitetas ir struktūrinio dialogo partneriai aktyviau dalyvautų rengiant programą, vykdant jos kontrolę ir vertinimą. Šioje nuomonėje pateikiamos rekomendacijos ir konkretūs pakeitimai, kurie leis patobulinti programą, kad ji būtų dar artimesnė piliečiams ir geriau atitiktų jų poreikius.

| 1.4 | Europos Komisija pripažįsta, kad šiuo metu Europos Sąjungos institucijos susiduria su rimtomis legitimumo problemomis. Menkas piliečių pasitikėjimas, neveiklumas ir dalyvavimo sprendimų priėmimo procese stoka iš esmės silpnina ES dvasią bei daro neigiamą įtaką priimamų sprendimų kokybei ir ilgalaikiam Sąjungos vystymuisi (1). Su šia problema susiduria visų lygių vietos, nacionalinio, transnacionalinio ir Europos lygmens valdžios sektorius. Siūlomo programos finansinio paketo nepakanka numatytiems darbams atlikti, todėl reikėtų jį padidinti. |
| --- | --- |

1.4

Europos Komisija pripažįsta, kad šiuo metu Europos Sąjungos institucijos susiduria su rimtomis legitimumo problemomis. Menkas piliečių pasitikėjimas, neveiklumas ir dalyvavimo sprendimų priėmimo procese stoka iš esmės silpnina ES dvasią bei daro neigiamą įtaką priimamų sprendimų kokybei ir ilgalaikiam Sąjungos vystymuisi (1). Su šia problema susiduria visų lygių vietos, nacionalinio, transnacionalinio ir Europos lygmens valdžios sektorius. Siūlomo programos finansinio paketo nepakanka numatytiems darbams atlikti, todėl reikėtų jį padidinti.

| 1.5 | Programa „Europa piliečiams“ turi atitikti Lisabonos sutartyje numatytus demokratijos standartus ir padėti Europoje labiau juos įtvirtinti. Tai visų pirma pasakytina apie dalyvavimo ir skaidrumo mechanizmus, numatytus Europos Sąjungos sutarties 10 ir 11 straipsniuose. Vis dėlto programa galėtų veikti visu pajėgumu tik tuo atveju, jeigu ES institucijos vykdytų savo įsipareigojimus įgyvendindamos pirmiau nurodytus straipsnius, visų pirma parengdamos žaliąsias knygas. Be to, programa jokiu būdu neturėtų pakeisti įvairių Europos Komisijos generalinių direktoratų prisiimtų įsipareigojimų dėl nuosavų finansinių ir kitokių išteklių ir turėtų labiau negu iki šiol padėti jiems jų kompetencijos srityje remti piliečių dalyvavimą, dialogą ir partnerystę su jais. |
| --- | --- |

1.5

Programa „Europa piliečiams“ turi atitikti Lisabonos sutartyje numatytus demokratijos standartus ir padėti Europoje labiau juos įtvirtinti. Tai visų pirma pasakytina apie dalyvavimo ir skaidrumo mechanizmus, numatytus Europos Sąjungos sutarties 10 ir 11 straipsniuose. Vis dėlto programa galėtų veikti visu pajėgumu tik tuo atveju, jeigu ES institucijos vykdytų savo įsipareigojimus įgyvendindamos pirmiau nurodytus straipsnius, visų pirma parengdamos žaliąsias knygas. Be to, programa jokiu būdu neturėtų pakeisti įvairių Europos Komisijos generalinių direktoratų prisiimtų įsipareigojimų dėl nuosavų finansinių ir kitokių išteklių ir turėtų labiau negu iki šiol padėti jiems jų kompetencijos srityje remti piliečių dalyvavimą, dialogą ir partnerystę su jais.

| 1.6 | EESRK taip pat primena daugelio pilietinės visuomenės organizacijų nuogąstavimus, kad metinėse darbo programose gali būti palikta pernelyg mažai vietos ilgalaikiams programos klausimams, gal net visiškai į juos neatsižvelgiama arba kad piliečiams bus atimta galimybė patiems nustatyti savo prioritetus. Komitetas yra tokios pačios nuomonės. |
| --- | --- |

1.6

EESRK taip pat primena daugelio pilietinės visuomenės organizacijų nuogąstavimus, kad metinėse darbo programose gali būti palikta pernelyg mažai vietos ilgalaikiams programos klausimams, gal net visiškai į juos neatsižvelgiama arba kad piliečiams bus atimta galimybė patiems nustatyti savo prioritetus. Komitetas yra tokios pačios nuomonės.

| 1.7 | Istorinei atminčiai skirta kryptis turi propaguoti bendrą tapatybę ir vertybes. EESRK palankiai vertina pasiūlytas papildomas programos nuostatas, kuriomis numatoma minėti nacizmo ir totalitarinio komunizmo aukų, be kita ko, ir laikotarpiu po 1953 metų, atminimą, ir pabrėžia visuomenės svarbą vėl suvienijant Europą, kuri ilgą laiką buvo padalinta. |
| --- | --- |

1.7

Istorinei atminčiai skirta kryptis turi propaguoti bendrą tapatybę ir vertybes. EESRK palankiai vertina pasiūlytas papildomas programos nuostatas, kuriomis numatoma minėti nacizmo ir totalitarinio komunizmo aukų, be kita ko, ir laikotarpiu po 1953 metų, atminimą, ir pabrėžia visuomenės svarbą vėl suvienijant Europą, kuri ilgą laiką buvo padalinta.

| 1.8 | EESRK pabrėžia, jog būtina remti tvarų, esminį ir kuo labiau struktūruotą piliečių dalyvavimą visais lygmenimis ir visuose sprendimų priėmimo proceso etapuose.
  Šiuo tikslu EESRK siūlo pirmiau minėtus pasiūlymus papildyti tokiais teiginiais:






  — | Reikėtų teikti pirmenybę dotacijoms, skirtoms struktūriniams pokyčiams, dalyvavimui ir institucinės atminties tyrimams remti, ir siekti, kad programoje būtų užtikrintas dabartinio ir būsimo finansavimo laikotarpių tęstinumas. Prireikus reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kad būtų įvykdyti tam laikotarpiui numatyti tikslai. |
| --- | --- | --- |

1.8

EESRK pabrėžia, jog būtina remti tvarų, esminį ir kuo labiau struktūruotą piliečių dalyvavimą visais lygmenimis ir visuose sprendimų priėmimo proceso etapuose.

Šiuo tikslu EESRK siūlo pirmiau minėtus pasiūlymus papildyti tokiais teiginiais:

—

Reikėtų teikti pirmenybę dotacijoms, skirtoms struktūriniams pokyčiams, dalyvavimui ir institucinės atminties tyrimams remti, ir siekti, kad programoje būtų užtikrintas dabartinio ir būsimo finansavimo laikotarpių tęstinumas. Prireikus reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kad būtų įvykdyti tam laikotarpiui numatyti tikslai.

| — | Pagrindiniai programos atrankos kriterijai turi būti Europos dimensija ir piliečių dalyvavimas sprendžiant su Europos Sąjunga susijusius klausimus, o ne įgyvendinimas Europos lygmeniu. Taip pat reikėtų numatyti galimybę teikti dotacijas, skirtas remti dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu ES sprendimų priėmimo procese. |
| --- | --- |

—

Pagrindiniai programos atrankos kriterijai turi būti Europos dimensija ir piliečių dalyvavimas sprendžiant su Europos Sąjunga susijusius klausimus, o ne įgyvendinimas Europos lygmeniu. Taip pat reikėtų numatyti galimybę teikti dotacijas, skirtas remti dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu ES sprendimų priėmimo procese.

| — | Reikėtų į programos valdymo grupę įtraukti EESRK, Regionų komiteto ir struktūrinio dialogo partnerių atstovus, o programos valdymas, visų pirma vertinimo sistema, turėtų būti supaprastintas kartu užtikrinant būtiną kontrolę. |
| --- | --- |

—

Reikėtų į programos valdymo grupę įtraukti EESRK, Regionų komiteto ir struktūrinio dialogo partnerių atstovus, o programos valdymas, visų pirma vertinimo sistema, turėtų būti supaprastintas kartu užtikrinant būtiną kontrolę.

| — | Savanoriškas darbas turėtų būti prilygintas bendram finansavimui. Be to, reikia numatyti konkrečią paramą arba atskirą kategoriją nedidelės apimties projektams tose valstybėse narėse, kuriose susiklostė ypač nepalanki padėtis srityse, susijusiose su programos tikslu skatinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, arba kuriose dalyvavimas nėra aktyvus. |
| --- | --- |

—

Savanoriškas darbas turėtų būti prilygintas bendram finansavimui. Be to, reikia numatyti konkrečią paramą arba atskirą kategoriją nedidelės apimties projektams tose valstybėse narėse, kuriose susiklostė ypač nepalanki padėtis srityse, susijusiose su programos tikslu skatinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, arba kuriose dalyvavimas nėra aktyvus.

| — | Jei projektą siūlo valdžios sektoriaus įstaiga, agentūra ar kitas organas, kuris finansuojamas iš mokesčių, rinkliavų ar kitų panašių šaltinių, būtina partnerystė su bent viena pilietinės visuomenės organizacija. Reikėtų skatinti Rytų ir Vakarų bendradarbiavimą, pavyzdžiui, siūlant miestų giminiavimosi ar kitokius projektus. |
| --- | --- |

—

Jei projektą siūlo valdžios sektoriaus įstaiga, agentūra ar kitas organas, kuris finansuojamas iš mokesčių, rinkliavų ar kitų panašių šaltinių, būtina partnerystė su bent viena pilietinės visuomenės organizacija. Reikėtų skatinti Rytų ir Vakarų bendradarbiavimą, pavyzdžiui, siūlant miestų giminiavimosi ar kitokius projektus.

2.   Bendrosios pastabos. Programos turinys

| 2.1 | Programa „Europa piliečiams“ turi padėti konkrečiai įgyvendinti Lisabonos sutartyje, visų pirma jos 10 ir 11 straipsniuose, numatytus demokratijos standartus. Europos piliečių iniciatyva – tai tik viena iš Sutartyje numatytų dalyvavimo galimybių. Turi būti kuo skubiau numatytos ir kitos dalyvavimo galimybės. Be to, ši programa bus sėkminga, jei ES geriau vykdys politinius uždavinius - įskaitant žaliųjų knygų dėl piliečių dalyvavimo rengimą - kuriuos savo nuomonėse nuodugniai aptarė EESRK. |
| --- | --- |

2.1

Programa „Europa piliečiams“ turi padėti konkrečiai įgyvendinti Lisabonos sutartyje, visų pirma jos 10 ir 11 straipsniuose, numatytus demokratijos standartus. Europos piliečių iniciatyva – tai tik viena iš Sutartyje numatytų dalyvavimo galimybių. Turi būti kuo skubiau numatytos ir kitos dalyvavimo galimybės. Be to, ši programa bus sėkminga, jei ES geriau vykdys politinius uždavinius - įskaitant žaliųjų knygų dėl piliečių dalyvavimo rengimą - kuriuos savo nuomonėse nuodugniai aptarė EESRK.

| 2.2 | Šiuo metu vienintelis aiškiai nurodytas pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 352 straipsnis (2). EESRK ragina tiksliau nurodyti dokumentų straipsnius, kuriuose minimi tikslai, kuriuos būtina pasiekti įgyvendinant programą. Būtina ypač atkreipti dėmesį į Europos Sąjungos sutarties 10 ir 11 straipsnius ir į SESV 15 straipsnį (3). Be to, aiškinamojoje dalyje minimas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 39 straipsnis, kuriame numatyta teisė balsuoti ir būti kandidatu Europos Parlamento rinkimuose, tačiau nėra nuorodos į kitus svarbius šios chartijos straipsnius, pavyzdžiui, 11 straipsnį (saviraiškos ir informacijos laisvė), 12 straipsnį (susirinkimų ir asociacijų laisvė), 41 straipsnį (teisė į gerą administravimą), 20–26 straipsnius, kuriuose numatyta asmenų ir įvairių socialinių grupių teisių lygybė ir šių teisių apsauga (4). Tačiau reikėtų patikslinti, kad ši programa negali būti laikoma vienintele ir pagrindine priemone pirmiau minėtiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

2.2

Šiuo metu vienintelis aiškiai nurodytas pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 352 straipsnis (2). EESRK ragina tiksliau nurodyti dokumentų straipsnius, kuriuose minimi tikslai, kuriuos būtina pasiekti įgyvendinant programą. Būtina ypač atkreipti dėmesį į Europos Sąjungos sutarties 10 ir 11 straipsnius ir į SESV 15 straipsnį (3). Be to, aiškinamojoje dalyje minimas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 39 straipsnis, kuriame numatyta teisė balsuoti ir būti kandidatu Europos Parlamento rinkimuose, tačiau nėra nuorodos į kitus svarbius šios chartijos straipsnius, pavyzdžiui, 11 straipsnį (saviraiškos ir informacijos laisvė), 12 straipsnį (susirinkimų ir asociacijų laisvė), 41 straipsnį (teisė į gerą administravimą), 20–26 straipsnius, kuriuose numatyta asmenų ir įvairių socialinių grupių teisių lygybė ir šių teisių apsauga (4). Tačiau reikėtų patikslinti, kad ši programa negali būti laikoma vienintele ir pagrindine priemone pirmiau minėtiems tikslams pasiekti.

| 2.3 | EESRK pabrėžia, kad dalyvavimas ir aktyvus pilietiškumas yra universalios ir neatsiejamos vertybės, o visi valdžios lygmenys (vietos, nacionalinis ir Europos) tarpusavyje susiję. Daugelis su Europos Sąjunga susijusių sprendimų daro poveikį vietos ir nacionaliniu lygmeniu. Būtent šie lygmenys padeda priimti sprendimus ir su jais supažindinti. Tai turėtų būti atspindėta programoje ir reikia rasti šiam tikslui pasiekti būtinų išteklių, tačiau prioritetine ir toliau turi būti laikoma Europos dimensija neatsižvelgiant į lygmenį (nacionalinį ar Europos), kuriuo projekto rengėjai vykdo savo veiklą. Be to, tokius projektus turi būti leista vykdyti ir be partnerių iš kitų valstybių. Didesnis finansavimas reikalingas ir tam, kad būtų galima paremti vietos lygmeniu su dalyvavimu susijusių projektų rengėjus ir juos įtraukti į ES sprendimų priėmimo procesus. |
| --- | --- |

2.3

EESRK pabrėžia, kad dalyvavimas ir aktyvus pilietiškumas yra universalios ir neatsiejamos vertybės, o visi valdžios lygmenys (vietos, nacionalinis ir Europos) tarpusavyje susiję. Daugelis su Europos Sąjunga susijusių sprendimų daro poveikį vietos ir nacionaliniu lygmeniu. Būtent šie lygmenys padeda priimti sprendimus ir su jais supažindinti. Tai turėtų būti atspindėta programoje ir reikia rasti šiam tikslui pasiekti būtinų išteklių, tačiau prioritetine ir toliau turi būti laikoma Europos dimensija neatsižvelgiant į lygmenį (nacionalinį ar Europos), kuriuo projekto rengėjai vykdo savo veiklą. Be to, tokius projektus turi būti leista vykdyti ir be partnerių iš kitų valstybių. Didesnis finansavimas reikalingas ir tam, kad būtų galima paremti vietos lygmeniu su dalyvavimu susijusių projektų rengėjus ir juos įtraukti į ES sprendimų priėmimo procesus.

| 2.4 | Komitetas pažymi, kad pilietinės visuomenės organizacijų veikla yra ypač svarbi krizės laikotarpiu, nors ši krizė bei išteklių stoka turėjo labai neigiamos įtakos jų darbui. Todėl ypač didelis dėmesys programoje skiriamas ilgalaikėms administravimo dotacijoms, taip pat paramai struktūruotam dialogui ir priežiūrą vykdančioms organizacijoms bei dalyvavimui sprendžiant Europai aktualius klausimus. Programa visų pirma turi būti remiamos Europos teminių 2011–2013 metų priemonės, sukauptos žinios ir rezultatai, taip pat pilietinės visuomenės, įskaitant ir socialinius partnerius, pateiktos rekomendacijos. |
| --- | --- |

2.4

Komitetas pažymi, kad pilietinės visuomenės organizacijų veikla yra ypač svarbi krizės laikotarpiu, nors ši krizė bei išteklių stoka turėjo labai neigiamos įtakos jų darbui. Todėl ypač didelis dėmesys programoje skiriamas ilgalaikėms administravimo dotacijoms, taip pat paramai struktūruotam dialogui ir priežiūrą vykdančioms organizacijoms bei dalyvavimui sprendžiant Europai aktualius klausimus. Programa visų pirma turi būti remiamos Europos teminių 2011–2013 metų priemonės, sukauptos žinios ir rezultatai, taip pat pilietinės visuomenės, įskaitant ir socialinius partnerius, pateiktos rekomendacijos.

| 2.5 | Aktyvus pilietiškumas ir piliečių dalyvavimas yra tiesiogiai susiję su veikla, kuria skatinama keistis informacija ir idėjomis, taip pat mintimis apie bendrą tapatumą, vertybes ir istoriją. EESRK palankiai vertina į programas įtrauktas papildomas nuostatas dėl istorinės atminties, kuriomis numatoma minėti nacizmo ir totalitarinio komunizmo aukų, be kita ko, ir laikotarpiu po 1953 metų, atminimą. Taip pat reikėtų remti viešas diskusijas, kuriomis būtų skatinama ateityje išsamiau susipažinti su Europos istorija ir jos mokytis pabrėžiant visuomenės svarbą vėl suvienijant Europą, kuri ilgą laiką buvo padalinta. Ypač reikia kreipti dėmesį į tai, kad jaunimas būtų mokomas pažinti savo istoriją, kuri yra ES bendros ateities, laisvės ir klestėjimo pamatinis akmuo. |
| --- | --- |

2.5

Aktyvus pilietiškumas ir piliečių dalyvavimas yra tiesiogiai susiję su veikla, kuria skatinama keistis informacija ir idėjomis, taip pat mintimis apie bendrą tapatumą, vertybes ir istoriją. EESRK palankiai vertina į programas įtrauktas papildomas nuostatas dėl istorinės atminties, kuriomis numatoma minėti nacizmo ir totalitarinio komunizmo aukų, be kita ko, ir laikotarpiu po 1953 metų, atminimą. Taip pat reikėtų remti viešas diskusijas, kuriomis būtų skatinama ateityje išsamiau susipažinti su Europos istorija ir jos mokytis pabrėžiant visuomenės svarbą vėl suvienijant Europą, kuri ilgą laiką buvo padalinta. Ypač reikia kreipti dėmesį į tai, kad jaunimas būtų mokomas pažinti savo istoriją, kuri yra ES bendros ateities, laisvės ir klestėjimo pamatinis akmuo.

| 2.6 | EESRK pabrėžia, kad reikėtų plačiau įtraukti piliečius, o ne tik institucijų pareigūnus, į pagal programą „Europa piliečiams“ vykdomus projektus ir veiklą, ypač į miestų giminiavimosi projektus. Jei projektą siūlo valdžios sektoriaus įstaiga, agentūra ar kitas organas, kuris finansuojamas iš mokesčių, rinkliavų ar kitų panašių šaltinių, būtina partnerystė su bent viena pilietinės visuomenės organizacija. Reikia numatyti specialią naujoms partnerystėms, visų pirma Rytų ir Vakarų, skirtą paramą. |
| --- | --- |

2.6

EESRK pabrėžia, kad reikėtų plačiau įtraukti piliečius, o ne tik institucijų pareigūnus, į pagal programą „Europa piliečiams“ vykdomus projektus ir veiklą, ypač į miestų giminiavimosi projektus. Jei projektą siūlo valdžios sektoriaus įstaiga, agentūra ar kitas organas, kuris finansuojamas iš mokesčių, rinkliavų ar kitų panašių šaltinių, būtina partnerystė su bent viena pilietinės visuomenės organizacija. Reikia numatyti specialią naujoms partnerystėms, visų pirma Rytų ir Vakarų, skirtą paramą.

3.   Konkrečios pastabos

Programos „Europa piliečiams“ ir kitų programų koordinavimas

| 3.1 | EESRK palankiai vertina pradinio pasiūlymo pakeitimus, kuriais numatoma gerinti programos „Europa piliečiams“ ir kitų, visų pirma susijusių su kaimynystės politika, programų bendradarbiavimą ir koordinavimą. Be to, pagal pasiūlymo 11 straipsnį ir siekiant įvykdyti strategijos „Europa 2020“ tikslus, reikia geriau koordinuoti veiksmus su INTERREG ir žiniasklaidai bei jaunimui skirtomis programomis. |
| --- | --- |

3.1

EESRK palankiai vertina pradinio pasiūlymo pakeitimus, kuriais numatoma gerinti programos „Europa piliečiams“ ir kitų, visų pirma susijusių su kaimynystės politika, programų bendradarbiavimą ir koordinavimą. Be to, pagal pasiūlymo 11 straipsnį ir siekiant įvykdyti strategijos „Europa 2020“ tikslus, reikia geriau koordinuoti veiksmus su INTERREG ir žiniasklaidai bei jaunimui skirtomis programomis.

| 3.2 | EESRK rekomenduoja nedelsiant koordinuotai pateikti informaciją apie programą „Europa piliečiams“ ir kitas ES programas, kad kiekvienas pilietis vienoje svetainėje galėtų susipažinti su visomis galimybėmis, kuriomis jis gali pasinaudoti. Komisijos surengtos viešos konsultacijos (5) rodo, kad vis dar nėra aišku, kuri programa paprastai remia kokio pobūdžio veiklą. Jaunimui būtina skirti ypatingą dėmesį. |
| --- | --- |

3.2

EESRK rekomenduoja nedelsiant koordinuotai pateikti informaciją apie programą „Europa piliečiams“ ir kitas ES programas, kad kiekvienas pilietis vienoje svetainėje galėtų susipažinti su visomis galimybėmis, kuriomis jis gali pasinaudoti. Komisijos surengtos viešos konsultacijos (5) rodo, kad vis dar nėra aišku, kuri programa paprastai remia kokio pobūdžio veiklą. Jaunimui būtina skirti ypatingą dėmesį.

| 3.3 | Kaip ir ankstesnėje savo nuomonėje Komitetas prašo gerokai pagerinti koordinavimą, pavyzdžiui, įkuriant nuolatinę tarpinstitucinę grupę aktyvaus pilietiškumo ir dalyvavimo klausimams nagrinėti, kuriai priklausytų įvairių Europos Komisijos generalinių direktoratų ir kitų ES institucijų atstovai (6). |
| --- | --- |

3.3

Kaip ir ankstesnėje savo nuomonėje Komitetas prašo gerokai pagerinti koordinavimą, pavyzdžiui, įkuriant nuolatinę tarpinstitucinę grupę aktyvaus pilietiškumo ir dalyvavimo klausimams nagrinėti, kuriai priklausytų įvairių Europos Komisijos generalinių direktoratų ir kitų ES institucijų atstovai (6).

Finansiniai aspektai

| 3.4 | Programos finansavimas yra visiškai nepakankamas. Gerai suvokdamas, kad šiuo krizės laikotarpiu programos „Europa piliečiams“ biudžeto didinimas yra finansinis ir politinis iššūkis, EESRK vis dėlto dar kartą pabrėžia ypatingą šios programos svarbą ir siūlo keletą kartų padidinti jai skiriamą finansavimą, kuris šiuo metu yra nepakankamas, kad būtų galima Europos lygmeniu (7) pasiekti apčiuopiamų rezultatų ir neatitinka net potencialių projektų autorių lūkesčių. Atsižvelgiant į dabartinį finansavimo lygį gali kilti klausimų dėl visuomenės dalyvavimo sprendimų priėmimo procese svarbai skiriamo dėmesio ir sprendimus priimančiųjų galimybių įvykdyti su Lisabonos sutarties įgyvendinimu susijusius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

3.4

Programos finansavimas yra visiškai nepakankamas. Gerai suvokdamas, kad šiuo krizės laikotarpiu programos „Europa piliečiams“ biudžeto didinimas yra finansinis ir politinis iššūkis, EESRK vis dėlto dar kartą pabrėžia ypatingą šios programos svarbą ir siūlo keletą kartų padidinti jai skiriamą finansavimą, kuris šiuo metu yra nepakankamas, kad būtų galima Europos lygmeniu (7) pasiekti apčiuopiamų rezultatų ir neatitinka net potencialių projektų autorių lūkesčių. Atsižvelgiant į dabartinį finansavimo lygį gali kilti klausimų dėl visuomenės dalyvavimo sprendimų priėmimo procese svarbai skiriamo dėmesio ir sprendimus priimančiųjų galimybių įvykdyti su Lisabonos sutarties įgyvendinimu susijusius įsipareigojimus.

| 3.5 | Komitetas ragina apsvarstyti galimybes skirti programai „Europa piliečiams“ papildomų išteklių, visų pirma tuos, kurie šiuo programavimo laikotarpiu nebuvo panaudoti vykdant kitas programas. |
| --- | --- |

3.5

Komitetas ragina apsvarstyti galimybes skirti programai „Europa piliečiams“ papildomų išteklių, visų pirma tuos, kurie šiuo programavimo laikotarpiu nebuvo panaudoti vykdant kitas programas.

| 3.6 | Siekiant užtikrinti platų ir įtraukų dalyvavimą programoje ir nediskriminuoti nei mažų organizacijų, nei turinčių mažai finansinių išteklių, taip pat siekiant padidinti programos veiksmingumą ir žinomumą Europoje, EESRK rekomenduoja remti ir mažus Europos projektus, kuriems būdinga Europos dimensija. Programoje reikia sumažinti šių projektų, visų pirma susijusių su pilietine visuomene, biudžeto minimalią ribinę sumą ir bendro finansavimo dalį, padidinti išankstinį finansavimą, panaikinti reikalavimą bendradarbiauti su užsienio partneriais ir sumažinti administracinę naštą kartu užtikrinant kontrolę tais atvejais, kai tai būtina. Kitame programos etape piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijoms reikia užtikrinti galimybę pateikti paraiškas dėl mažos apimties dotacijų, kad joms pačioms į bendrą finansavimą nereikėtų investuoti keleto dešimčių tūkstančių eurų. Nerimą kelia šiuo metu numatyta vidutinė vienam projektui skiriama suma, siekianti 80 000 EUR. Numatant programą, reikia atidžiai įvertinti ir atmesti aspektus, dėl kurių, remiantis programos nuostatomis, gali būti diskriminuojami kai kurie projektų rengėjai ar tikslinės grupės. |
| --- | --- |

3.6

Siekiant užtikrinti platų ir įtraukų dalyvavimą programoje ir nediskriminuoti nei mažų organizacijų, nei turinčių mažai finansinių išteklių, taip pat siekiant padidinti programos veiksmingumą ir žinomumą Europoje, EESRK rekomenduoja remti ir mažus Europos projektus, kuriems būdinga Europos dimensija. Programoje reikia sumažinti šių projektų, visų pirma susijusių su pilietine visuomene, biudžeto minimalią ribinę sumą ir bendro finansavimo dalį, padidinti išankstinį finansavimą, panaikinti reikalavimą bendradarbiauti su užsienio partneriais ir sumažinti administracinę naštą kartu užtikrinant kontrolę tais atvejais, kai tai būtina. Kitame programos etape piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijoms reikia užtikrinti galimybę pateikti paraiškas dėl mažos apimties dotacijų, kad joms pačioms į bendrą finansavimą nereikėtų investuoti keleto dešimčių tūkstančių eurų. Nerimą kelia šiuo metu numatyta vidutinė vienam projektui skiriama suma, siekianti 80 000 EUR. Numatant programą, reikia atidžiai įvertinti ir atmesti aspektus, dėl kurių, remiantis programos nuostatomis, gali būti diskriminuojami kai kurie projektų rengėjai ar tikslinės grupės.

| 3.7 | EESRK ragina Europos Komisiją apsvarstyti galimybę skirti specialią paramą mažos apimties projektams arba numatyti jiems atskirą kategoriją valstybėse narėse, kuriose pilietinės visuomenės veikla su programos tikslais susijusiose srityse yra ypač nepalankioje padėtyje arba kuriose dalyvavimas nėra aktyvus. |
| --- | --- |

3.7

EESRK ragina Europos Komisiją apsvarstyti galimybę skirti specialią paramą mažos apimties projektams arba numatyti jiems atskirą kategoriją valstybėse narėse, kuriose pilietinės visuomenės veikla su programos tikslais susijusiose srityse yra ypač nepalankioje padėtyje arba kuriose dalyvavimas nėra aktyvus.

| 3.8 | Naujuoju programavimo laikotarpiu reikia rasti būdų į taikomą bendrą finansavimą įtraukti savanorišką veiklą (8). |
| --- | --- |

3.8

Naujuoju programavimo laikotarpiu reikia rasti būdų į taikomą bendrą finansavimą įtraukti savanorišką veiklą (8).

| 3.9 | Pilietinių veiksmų ir vertybių stiprinimas ugdant naująją europiečių kartą yra svarbiausias ES ateities iššūkis ir uždavinys. Be to, EESRK ragina Europos Komisiją apsvarstyti galimybę į programą „Europa visiems“ įtraukti daugiau jaunimo projektų, kurie neįgyvendinami pagal „Erasmus visiems“ ir yra visų prima susiję su Jaunimo iniciatyva. Taip pat vienas iš naujų teminių elementų galėtų būti projektai, kuriais būtų siekiama propaguoti įmonių socialinę atsakomybę. |
| --- | --- |

3.9

Pilietinių veiksmų ir vertybių stiprinimas ugdant naująją europiečių kartą yra svarbiausias ES ateities iššūkis ir uždavinys. Be to, EESRK ragina Europos Komisiją apsvarstyti galimybę į programą „Europa visiems“ įtraukti daugiau jaunimo projektų, kurie neįgyvendinami pagal „Erasmus visiems“ ir yra visų prima susiję su Jaunimo iniciatyva. Taip pat vienas iš naujų teminių elementų galėtų būti projektai, kuriais būtų siekiama propaguoti įmonių socialinę atsakomybę.

Programos valdymas ir administravimas

| 3.10 | Reikėtų užtikrinti decentralizuotą programos administravimą, visų pirma 3.6 punkte minimų mažų projektų. Šiuo metu Komisija jau yra įsipareigojusi įtraukti į šios programos propagavimą kuo daugiau Komisijos atstovybių valstybėse narėse (9), tačiau reikėtų išnagrinėti galimybę plačiau įtraukti - pavyzdžiui, į įvairių programos dalių valdymą - atstovybes ar kitas nacionalinio lygmens struktūras. Visuomenės informavimas ir programos administravimas yra viena kitą papildanti veikla. Kitas sprendimas būtų numatyti galimybę įgyvendinti keletą mažų projektų panaudojant visuotines dotacijas. |
| --- | --- |

3.10

Reikėtų užtikrinti decentralizuotą programos administravimą, visų pirma 3.6 punkte minimų mažų projektų. Šiuo metu Komisija jau yra įsipareigojusi įtraukti į šios programos propagavimą kuo daugiau Komisijos atstovybių valstybėse narėse (9), tačiau reikėtų išnagrinėti galimybę plačiau įtraukti - pavyzdžiui, į įvairių programos dalių valdymą - atstovybes ar kitas nacionalinio lygmens struktūras. Visuomenės informavimas ir programos administravimas yra viena kitą papildanti veikla. Kitas sprendimas būtų numatyti galimybę įgyvendinti keletą mažų projektų panaudojant visuotines dotacijas.

| 3.11 | Programos administravimas turi būti visiškai atviras ir skaidrus. EESRK palankiai vertina konsultacijas, kurias vykdant programą jau rengia Europos Komisija. Vis dėlto, atsižvelgiant į išskirtinį programos pobūdį, reikėtų numatyti galimybę į programos valdymo komiteto darbą įtraukti Regionų komiteto, EESRK ir struktūruoto dialogo partnerių atstovus suteikiant jiems eksperto, visateisio nario, stebėtojo, aktyvaus stebėtojo ar panašų statusą arba sukuriant oficialią arba neoficialią tarpinstitucinę darbo grupę, kuri rengtų metinę programą. Tokios nuostatos sudarytų galimybę įgyvendinti partnerystės idėją ir veiksmingai keistis informacija pradiniuose sprendimų priėmimo proceso etapuose. Be to, reikia užtikrinti, kad šie atstovai aktyviai dalyvautų visuose programos vertinimo etapuose ir ją toliau plėtojant (10). |
| --- | --- |

3.11

Programos administravimas turi būti visiškai atviras ir skaidrus. EESRK palankiai vertina konsultacijas, kurias vykdant programą jau rengia Europos Komisija. Vis dėlto, atsižvelgiant į išskirtinį programos pobūdį, reikėtų numatyti galimybę į programos valdymo komiteto darbą įtraukti Regionų komiteto, EESRK ir struktūruoto dialogo partnerių atstovus suteikiant jiems eksperto, visateisio nario, stebėtojo, aktyvaus stebėtojo ar panašų statusą arba sukuriant oficialią arba neoficialią tarpinstitucinę darbo grupę, kuri rengtų metinę programą. Tokios nuostatos sudarytų galimybę įgyvendinti partnerystės idėją ir veiksmingai keistis informacija pradiniuose sprendimų priėmimo proceso etapuose. Be to, reikia užtikrinti, kad šie atstovai aktyviai dalyvautų visuose programos vertinimo etapuose ir ją toliau plėtojant (10).

| 3.12 | Būtina pašalinti pilietinės visuomenės nurodytą riziką, susijusią su darbo programos metiniais prioritetais, trumpalaikiais veiksmais ar pavienėmis iniciatyvoms: jais negali būti vienašališkai nepaisyti programos pagrindinių tikslų arba juos susiaurinti. Reikėtų suteikti pilietinei visuomenei galimybę pačiai pasirinkti savo projektams svarbias temas, kurios atitinka šiuos tikslus. |
| --- | --- |

3.12

Būtina pašalinti pilietinės visuomenės nurodytą riziką, susijusią su darbo programos metiniais prioritetais, trumpalaikiais veiksmais ar pavienėmis iniciatyvoms: jais negali būti vienašališkai nepaisyti programos pagrindinių tikslų arba juos susiaurinti. Reikėtų suteikti pilietinei visuomenei galimybę pačiai pasirinkti savo projektams svarbias temas, kurios atitinka šiuos tikslus.

| 3.13 | EESRK primygtinai siūlo sukurti projektų vertinimo dviem etapais sistemą. Dėl finansavimo stokos atmestų prašymų skaičius - įspūdingas. Šiuo metu pagal įvairias programos kryptys parama skiriama tik vienam iš maždaug dvidešimties projektų. Reikia užtikrinti, kad vykdant šią programą paramos prašančiose organizacijose nebūtų švaistomos lėšos, nes tai pakenktų joms pačioms ir prieštarautų pagrindiniams programos tikslams. Be to, būtų tikslinga nustatyti daugiau projektų pateikimo terminų. |
| --- | --- |

3.13

EESRK primygtinai siūlo sukurti projektų vertinimo dviem etapais sistemą. Dėl finansavimo stokos atmestų prašymų skaičius - įspūdingas. Šiuo metu pagal įvairias programos kryptys parama skiriama tik vienam iš maždaug dvidešimties projektų. Reikia užtikrinti, kad vykdant šią programą paramos prašančiose organizacijose nebūtų švaistomos lėšos, nes tai pakenktų joms pačioms ir prieštarautų pagrindiniams programos tikslams. Be to, būtų tikslinga nustatyti daugiau projektų pateikimo terminų.

| 3.14 | Planuojant administracines išlaidas, kurios atrodo pernelyg didelės ir siekia apie 11 proc. viso programai numatyto biudžeto, EESRK ragina atsižvelgti į ekonominio naudingumo analizę (11) ir į šioje nuomonėje pateiktus pasiūlymus siekiant šias išlaidas sumažinti, visų pirma pasitelkiant visuotines dotacijas, taikant dviejų etapų vertinimo sistemą ir t. t. |
| --- | --- |

3.14

Planuojant administracines išlaidas, kurios atrodo pernelyg didelės ir siekia apie 11 proc. viso programai numatyto biudžeto, EESRK ragina atsižvelgti į ekonominio naudingumo analizę (11) ir į šioje nuomonėje pateiktus pasiūlymus siekiant šias išlaidas sumažinti, visų pirma pasitelkiant visuotines dotacijas, taikant dviejų etapų vertinimo sistemą ir t. t.

| 3.15 | EESRK rekomenduoja nedelsiant įsteigti programos „Europa piliečiams“ informacijos centrus valstybėse narėse, kuriose jų dar nėra, ir paskatinti juos veikti aktyviau ir pastebimiau. |
| --- | --- |

3.15

EESRK rekomenduoja nedelsiant įsteigti programos „Europa piliečiams“ informacijos centrus valstybėse narėse, kuriose jų dar nėra, ir paskatinti juos veikti aktyviau ir pastebimiau.

Veiksmingumas, tvarumas ir našumas visų skirtų išteklių atžvilgiu

| 3.16 | Kaip pripažįsta ir Europos Komisija, ir daugybė jos apklaustų pilietinės visuomenės atstovų (12), ateityje reikėtų programą daug glaudžiau susieti su konkrečiu sprendimų priėmimo procesu ir Europos politine darbotvarke. EESRK teigiamai vertina tai, kad vienas iš naujos programos rezultatų vertinimo kriterijų yra politinių iniciatyvų, atsiradusių dėl jos remiamos veiklos, kiekis ir kokybė. Todėl programa gali paskatinti įgyvendinti Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio nuostatas. Be to, EESRK palankiai vertina Komisijos prašymą dalytis gerąja praktika ir kaupti su visuomenės dalyvavimu susijusias idėjas (13). |
| --- | --- |

3.16

Kaip pripažįsta ir Europos Komisija, ir daugybė jos apklaustų pilietinės visuomenės atstovų (12), ateityje reikėtų programą daug glaudžiau susieti su konkrečiu sprendimų priėmimo procesu ir Europos politine darbotvarke. EESRK teigiamai vertina tai, kad vienas iš naujos programos rezultatų vertinimo kriterijų yra politinių iniciatyvų, atsiradusių dėl jos remiamos veiklos, kiekis ir kokybė. Todėl programa gali paskatinti įgyvendinti Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio nuostatas. Be to, EESRK palankiai vertina Komisijos prašymą dalytis gerąja praktika ir kaupti su visuomenės dalyvavimu susijusias idėjas (13).

| 3.17 | Visa pagal programą remiami veiksmai turi duoti konkrečiai panaudojamų, nuoseklių, tvarių ir kuo akivaizdesnių rezultatų. Jų taip pat turi būti siekiama rengiant diskusijas, trumpus susitikimus su piliečiais ir užmezgant abipusius ryšius. Pavyzdžiui, kai kurie iš pirmininkaujančios valstybės renginių galėtų pavirsti nuolatiniais pilietinės visuomenės ir ES institucijų diskusijų forumais. |
| --- | --- |

3.17

Visa pagal programą remiami veiksmai turi duoti konkrečiai panaudojamų, nuoseklių, tvarių ir kuo akivaizdesnių rezultatų. Jų taip pat turi būti siekiama rengiant diskusijas, trumpus susitikimus su piliečiais ir užmezgant abipusius ryšius. Pavyzdžiui, kai kurie iš pirmininkaujančios valstybės renginių galėtų pavirsti nuolatiniais pilietinės visuomenės ir ES institucijų diskusijų forumais.

| 3.18 | EESRK rekomenduoja sudaryti geresnes sąlygas gauti veiklos dotacijas, visų pirma Europos, tačiau ir nacionaliniu lygmeniu, nes būtent jos suteikia galimybę organizacijai ugdyti savo bendrąją kompetenciją, stiprinti gebėjimą dalyvauti politikos formavime ir greitai reaguoti į naujus iššūkius (14). Vis dėlto neretai projektų dotacijos skiriamos konkrečioms iniciatyvoms ir dažnai nelengva jomis užtikrinti veiklos tvarumą, „institucinę atmintį“ ir kokybę. Reikėtų patikrinti sumų vidurkį, projektų skaičių ir kitus rodiklius, kurie pateikiami šio pasiūlymo priede. Dėl šių veiksnių finansiniu arba administraciniu požiūriu neturėtų būti diskriminuojamos mažesnės organizacijos, pavyzdžiui, taikant aukštas bendro finansavimo ar kitas ribines vertes. Būtų tikslingiau nenustatyti jokios arba numatyti tik nedidelę sumą, palyginti su teikiama dotacija, ir taip padidinti paramos gavėjų skaičių ir (arba) paramos teikimo trukmę. |
| --- | --- |

3.18

EESRK rekomenduoja sudaryti geresnes sąlygas gauti veiklos dotacijas, visų pirma Europos, tačiau ir nacionaliniu lygmeniu, nes būtent jos suteikia galimybę organizacijai ugdyti savo bendrąją kompetenciją, stiprinti gebėjimą dalyvauti politikos formavime ir greitai reaguoti į naujus iššūkius (14). Vis dėlto neretai projektų dotacijos skiriamos konkrečioms iniciatyvoms ir dažnai nelengva jomis užtikrinti veiklos tvarumą, „institucinę atmintį“ ir kokybę. Reikėtų patikrinti sumų vidurkį, projektų skaičių ir kitus rodiklius, kurie pateikiami šio pasiūlymo priede. Dėl šių veiksnių finansiniu arba administraciniu požiūriu neturėtų būti diskriminuojamos mažesnės organizacijos, pavyzdžiui, taikant aukštas bendro finansavimo ar kitas ribines vertes. Būtų tikslingiau nenustatyti jokios arba numatyti tik nedidelę sumą, palyginti su teikiama dotacija, ir taip padidinti paramos gavėjų skaičių ir (arba) paramos teikimo trukmę.

| 3.19 | Patikimiems partneriams turėtų būti plačiai teikiama ilgalaikė struktūrinė parama. Be to, pageidautina prailginti maksimalią projektų trukmę, kai tai būtina atsižvelgiant į projektų pobūdį. |
| --- | --- |

3.19

Patikimiems partneriams turėtų būti plačiai teikiama ilgalaikė struktūrinė parama. Be to, pageidautina prailginti maksimalią projektų trukmę, kai tai būtina atsižvelgiant į projektų pobūdį.

4.   Europos Komisijos pateiktus pasiūlymus papildančios rekomendacijos

Šiuose pakeitimuose išreikštas EESRK požiūris į tam tikrus pagrindinius programos aspektus. Siekiant atsižvelgti į pirmojoje dalyje pateiktas išvadas ir užtikrinti bendrą teksto nuoseklumą, gali prireikti atlikti kitų pasiūlymo turinio, aiškinamosios dalies ir pasiūlymo priedo pakeitimų.

| 4.1 | EESRK rekomenduoja preambulės ketvirtojoje konstatuojamojoje dalyje papildyti arba išbraukti nuorodą „Europos piliečių iniciatyva suteikia piliečiams nepaprastą galimybę tiesiogiai dalyvauti formuojant ES teisės aktų plėtojimą“ (15), nes dėl jos gali sukelti abejonių dėl kitų Lisabonos sutarties nuostatų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

4.1

EESRK rekomenduoja preambulės ketvirtojoje konstatuojamojoje dalyje papildyti arba išbraukti nuorodą „Europos piliečių iniciatyva suteikia piliečiams nepaprastą galimybę tiesiogiai dalyvauti formuojant ES teisės aktų plėtojimą“ (15), nes dėl jos gali sukelti abejonių dėl kitų Lisabonos sutarties nuostatų įgyvendinimo.

| 4.2 | EESRK rekomenduoja preambulės ketvirtosios konstatuojamosios dalies žodžius „vykdant veiklą tarpvalstybiniu ir Sąjungos lygmeniu“ pakeisti žodžiais „vykdant veiklą tarpvalstybiniu ir Sąjungos lygmeniu, taip pat atsižvelgiant į Europos dimensiją nacionaliniu lygmeniu“ atsižvelgiant į šios nuomonės 2.3 ir 3.6 punktų nuostatas. |
| --- | --- |

4.2

EESRK rekomenduoja preambulės ketvirtosios konstatuojamosios dalies žodžius „vykdant veiklą tarpvalstybiniu ir Sąjungos lygmeniu“ pakeisti žodžiais „vykdant veiklą tarpvalstybiniu ir Sąjungos lygmeniu, taip pat atsižvelgiant į Europos dimensiją nacionaliniu lygmeniu“ atsižvelgiant į šios nuomonės 2.3 ir 3.6 punktų nuostatas.

| 4.3 | EESRK ragina preambulės dešimtojoje konstatuojamojoje dalyje žodį „tarpvalstybinius“ pakeisti žodžiais „šios programos“ atsižvelgiant į šios nuomonės 2.3 ir 3.6 punktų nuostatas. |
| --- | --- |

4.3

EESRK ragina preambulės dešimtojoje konstatuojamojoje dalyje žodį „tarpvalstybinius“ pakeisti žodžiais „šios programos“ atsižvelgiant į šios nuomonės 2.3 ir 3.6 punktų nuostatas.

| 4.4 | EESRK rekomenduoja preambulės keturioliktąją konstatuojamąją dalį papildyti taip: „bendradarbiaujant Komisijai, valstybėms narėms, Regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, struktūruoto dialogo partneriams ir atskiriems Europos pilietinės visuomenės atstovams“. |
| --- | --- |

4.4

EESRK rekomenduoja preambulės keturioliktąją konstatuojamąją dalį papildyti taip: „bendradarbiaujant Komisijai, valstybėms narėms, Regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, struktūruoto dialogo partneriams ir atskiriems Europos pilietinės visuomenės atstovams“.

| 4.5 | EESRK siūlo preambulės šešioliktojoje konstatuojamojoje dalyje žodžius „tiesiogiai susijusiems su ES politika“ ir „dalyvauti formuojant ES politinę darbotvarkę“ pakeisti taip: „tiesiogiai susijusiems su politika, vykdoma sprendžiant Europos Sąjungai svarbius klausimus“ ir „dalyvauti formuojant politinę darbotvarkę, susijusią su Europos Sąjungai svarbiais klausimais“. |
| --- | --- |

4.5

EESRK siūlo preambulės šešioliktojoje konstatuojamojoje dalyje žodžius „tiesiogiai susijusiems su ES politika“ ir „dalyvauti formuojant ES politinę darbotvarkę“ pakeisti taip: „tiesiogiai susijusiems su politika, vykdoma sprendžiant Europos Sąjungai svarbius klausimus“ ir „dalyvauti formuojant politinę darbotvarkę, susijusią su Europos Sąjungai svarbiais klausimais“.

| 4.6 | Siekdamas konkretizuoti šios nuomonės 3.13 punkte pateiktas pastabas, EESRK rekomenduoja preambulės šešioliktosios konstatuojamosios dalies antrąjį sakinį papildyti žodžiais „bei dviem etapais vykdyti projektų pasiūlymų atranką“. |
| --- | --- |

4.6

Siekdamas konkretizuoti šios nuomonės 3.13 punkte pateiktas pastabas, EESRK rekomenduoja preambulės šešioliktosios konstatuojamosios dalies antrąjį sakinį papildyti žodžiais „bei dviem etapais vykdyti projektų pasiūlymų atranką“.

| 4.7 | EESRK siūlo pasiūlymo pirmąjį straipsnį pakeisti taip: „Atsižvelgiant į visuotinį tikslą [...] skatinti Europos vertybes ir identitetą“. Sąvoka „Europos vertybės ir identitetas“ yra platesnė ir visaapimanti. Šie pakeitimai turėtų būti atlikti ir kituose pasiūlymo punktuose. |
| --- | --- |

4.7

EESRK siūlo pasiūlymo pirmąjį straipsnį pakeisti taip: „Atsižvelgiant į visuotinį tikslą [...] skatinti Europos vertybes ir identitetą“. Sąvoka „Europos vertybės ir identitetas“ yra platesnė ir visaapimanti. Šie pakeitimai turėtų būti atlikti ir kituose pasiūlymo punktuose.

| 4.8 | Be to, laikydamasis pirmiau pateiktų pastabų ir norėdamas pabrėžti, kad piliečių dalyvavimas yra nedalomas ir kad ES svarbios problemos nesprendžiamos tik ES lygmeniu, EESRK rekomenduoja pirmajame pasiūlymo straipsnyje žodžius „Sąjungos lygmeniu“ pakeisti žodžiais „sprendžiant Sąjungai svarbias problemas ir klausimus“. |
| --- | --- |

4.8

Be to, laikydamasis pirmiau pateiktų pastabų ir norėdamas pabrėžti, kad piliečių dalyvavimas yra nedalomas ir kad ES svarbios problemos nesprendžiamos tik ES lygmeniu, EESRK rekomenduoja pirmajame pasiūlymo straipsnyje žodžius „Sąjungos lygmeniu“ pakeisti žodžiais „sprendžiant Sąjungai svarbias problemas ir klausimus“.

| 4.9 | EESRK rekomenduoja 2 straipsnio 2 dalyje žodžius „Sąjungos lygmeniu“ pakeisti žodžiais „sprendžiant Europos Sąjungai svarbias problemas ir klausimus“ ir sakinio dalį „gerinant visuomenės supratimą apie Sąjungos politinių sprendimų priėmimo procesą“ pakeisti taip: „gerinant visuomenės supratimą apie Europos Sąjungos sprendimų priėmimo procesą ir užtikrinant jų dalyvavimą šiame procese“. |
| --- | --- |

4.9

EESRK rekomenduoja 2 straipsnio 2 dalyje žodžius „Sąjungos lygmeniu“ pakeisti žodžiais „sprendžiant Europos Sąjungai svarbias problemas ir klausimus“ ir sakinio dalį „gerinant visuomenės supratimą apie Sąjungos politinių sprendimų priėmimo procesą“ pakeisti taip: „gerinant visuomenės supratimą apie Europos Sąjungos sprendimų priėmimo procesą ir užtikrinant jų dalyvavimą šiame procese“.

| 4.10 | EESRK rekomenduoja 3 straipsnio 2 dalį papildyti ir pakeisti taip:






  (3) | parama visuotinės europinės svarbos organizacijoms arba organizacijoms, kurioms būdingas aiškus Europos aspektas; |
| --- | --- | --- |
| (4) | bendruomenės stiprinimas ir debatai pilietiškumo klausimais, į kuriuos naudojant IRT ir (arba) socialines informavimo priemones įtraukiamos tikslinės grupės, bei Europos aspekto stiprinimas kitais komunikacijos kanalais ir priemonėmis; |
| (5) | Sąjungos lygmens renginiai ypatingais ir pagrįstais atvejais. Paaiškinimas – Sąjungos lygmens renginiai ne visuomet atneša papildomos naudos, nes dažnai į juos susirenka tik informuoti ir aktyvūs sprendžiant Europai svarbius klausimus piliečiai, o jų rezultatai nepateisina didelių rengimui reikiamų išlaidų. |
| (7) | svarstymai ir (arba) diskusijos bendrųjų vertybių temomis, taip pat klausimais, susijusiais su Europos pilietybės ateitimi ir galimybėmis dalyvauti šios srities veikloje; |
| (8) | informavimo apie ES institucijas ir jų veikimą, apie piliečių teises, visų pirma demokratines teises, ir apie politikos, visų pirma ES, rengimo procesą vietos ir regionų lygmeniu iniciatyvos. Šiomis iniciatyvomis reikia siekti, kad rengiant politiką ir politinių sprendimų priėmimo kiekvienu lygmeniu ir kiekviename etape procese dalyvautų piliečiai. |
| (11) | parama programos informacinėms ir (arba) konsultacinėms bei administracinėms struktūroms valstybėse narėse; |
| (12) | Nauja įtrauka: dotacijos reikalavimus atitinkančiuose regionuose ar valstybėse narėse, kuriose galimybės gauti kitų išteklių su programos tikslais susijusiai veiklai yra ribotos arba kuriose piliečių dalyvavimo procentas yra žemesnis už vidutinį. |

4.10

EESRK rekomenduoja 3 straipsnio 2 dalį papildyti ir pakeisti taip:

(3)

parama visuotinės europinės svarbos organizacijoms arba organizacijoms, kurioms būdingas aiškus Europos aspektas;

(4)

bendruomenės stiprinimas ir debatai pilietiškumo klausimais, į kuriuos naudojant IRT ir (arba) socialines informavimo priemones įtraukiamos tikslinės grupės, bei Europos aspekto stiprinimas kitais komunikacijos kanalais ir priemonėmis;

(5)

Sąjungos lygmens renginiai ypatingais ir pagrįstais atvejais. Paaiškinimas – Sąjungos lygmens renginiai ne visuomet atneša papildomos naudos, nes dažnai į juos susirenka tik informuoti ir aktyvūs sprendžiant Europai svarbius klausimus piliečiai, o jų rezultatai nepateisina didelių rengimui reikiamų išlaidų.

(7)

svarstymai ir (arba) diskusijos bendrųjų vertybių temomis, taip pat klausimais, susijusiais su Europos pilietybės ateitimi ir galimybėmis dalyvauti šios srities veikloje;

(8)

informavimo apie ES institucijas ir jų veikimą, apie piliečių teises, visų pirma demokratines teises, ir apie politikos, visų pirma ES, rengimo procesą vietos ir regionų lygmeniu iniciatyvos. Šiomis iniciatyvomis reikia siekti, kad rengiant politiką ir politinių sprendimų priėmimo kiekvienu lygmeniu ir kiekviename etape procese dalyvautų piliečiai.

(11)

parama programos informacinėms ir (arba) konsultacinėms bei administracinėms struktūroms valstybėse narėse;

(12)

Nauja įtrauka: dotacijos reikalavimus atitinkančiuose regionuose ar valstybėse narėse, kuriose galimybės gauti kitų išteklių su programos tikslais susijusiai veiklai yra ribotos arba kuriose piliečių dalyvavimo procentas yra žemesnis už vidutinį.

| 4.11 | Dėl pasiūlymo 4 straipsnio EESRK pabrėžia, kad Komisija nedelsdama turėtų atsisakyti viešųjų pirkimų sutarčių, kurios dažniausiai virsta plataus masto ir brangiai kainuojančiomis viešųjų ryšių kampanijomis, labai nutolusiomis nuo piliečių poreikių. Reikėtų siekti, kad visa veikla būtų kuo atviresnė visiems programos dalyviams. |
| --- | --- |

4.11

Dėl pasiūlymo 4 straipsnio EESRK pabrėžia, kad Komisija nedelsdama turėtų atsisakyti viešųjų pirkimų sutarčių, kurios dažniausiai virsta plataus masto ir brangiai kainuojančiomis viešųjų ryšių kampanijomis, labai nutolusiomis nuo piliečių poreikių. Reikėtų siekti, kad visa veikla būtų kuo atviresnė visiems programos dalyviams.

| 4.12 | EESRK rekomenduoja papildyti 6 straipsnį atsižvelgiant į šią nuomonę, visų pirma jos 2.6 punktą. |
| --- | --- |

4.12

EESRK rekomenduoja papildyti 6 straipsnį atsižvelgiant į šią nuomonę, visų pirma jos 2.6 punktą.

| 4.13 | Reikėtų apsvarstyti galimybę 8 straipsnyje išbraukti nuostatą, pagal kurią kasmet apibrėžiami nauji programos prioritetai, arba bent jau sušvelninti šio straipsnio formuluotę. |
| --- | --- |

4.13

Reikėtų apsvarstyti galimybę 8 straipsnyje išbraukti nuostatą, pagal kurią kasmet apibrėžiami nauji programos prioritetai, arba bent jau sušvelninti šio straipsnio formuluotę.

| 4.14 | EESRK rekomenduoja 9 straipsnį papildyti taip: „3. reikėtų numatyti galimybę į programos valdymo komiteto darbą aktyviai įtraukti Regionų komiteto, EESRK ir struktūruoto dialogo partnerių atstovus suteikiant jiems eksperto, visateisio nario, stebėtojo, aktyvaus stebėtojo ar panašų statusą arba sukuriant oficialią arba neoficialią tarpinstitucinę darbo grupę, kuri rengtų metinę programą. |
| --- | --- |

4.14

EESRK rekomenduoja 9 straipsnį papildyti taip: „3. reikėtų numatyti galimybę į programos valdymo komiteto darbą aktyviai įtraukti Regionų komiteto, EESRK ir struktūruoto dialogo partnerių atstovus suteikiant jiems eksperto, visateisio nario, stebėtojo, aktyvaus stebėtojo ar panašų statusą arba sukuriant oficialią arba neoficialią tarpinstitucinę darbo grupę, kuri rengtų metinę programą.

| 4.15 | EESRK rekomenduoja 10 straipsnį papildyti taip: „pasiūlymo 9 straipsnyje išvardyti subjektai turi aktyviai dalyvauti visuose programos vertinimo etapuose ir ją toliau plėtojant“. |
| --- | --- |

4.15

EESRK rekomenduoja 10 straipsnį papildyti taip: „pasiūlymo 9 straipsnyje išvardyti subjektai turi aktyviai dalyvauti visuose programos vertinimo etapuose ir ją toliau plėtojant“.

| 4.16 | EESRK siūlo 14 straipsnio 2 dalį papildyti taip: „reguliariai informuoja Europos Parlamentą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą ir Regionų komitetą“. EESRK rekomenduoja 14 straipsnio 3 dalies pradžioje įterpti žodžius „visų pirma“. |
| --- | --- |

4.16

EESRK siūlo 14 straipsnio 2 dalį papildyti taip: „reguliariai informuoja Europos Parlamentą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą ir Regionų komitetą“. EESRK rekomenduoja 14 straipsnio 3 dalies pradžioje įterpti žodžius „visų pirma“.

| 4.17 | EESRK siūlo papildyti priedo 2 skirsnį (Programos valdymas) nurodant, kad yra tikslinga ir reiktų numatyti įtraukti į įvairių programos krypčių administravimo veiklą Europos Komisijos atstovus valstybėse narėse ar kitas nacionalinio lygmens struktūras, kurias ji laikys tinkamomis dalyvauti šioje veikloje. |
| --- | --- |

4.17

EESRK siūlo papildyti priedo 2 skirsnį (Programos valdymas) nurodant, kad yra tikslinga ir reiktų numatyti įtraukti į įvairių programos krypčių administravimo veiklą Europos Komisijos atstovus valstybėse narėse ar kitas nacionalinio lygmens struktūras, kurias ji laikys tinkamomis dalyvauti šioje veikloje.

| 4.18 | Dėl priede nurodytų vertinimo kriterijų EESRK pabrėžia ir aktyviai remia nuostatą, kad reikia įsipareigoti teikti didesnę finansinę paramą šalims ir regionams, kuriuose programos tikslams įgyvendinti skiriami ištekliai yra riboti arba neprieinami arba kurių dalyvavimo rodikliai yra žemi. |
| --- | --- |

4.18

Dėl priede nurodytų vertinimo kriterijų EESRK pabrėžia ir aktyviai remia nuostatą, kad reikia įsipareigoti teikti didesnę finansinę paramą šalims ir regionams, kuriuose programos tikslams įgyvendinti skiriami ištekliai yra riboti arba neprieinami arba kurių dalyvavimo rodikliai yra žemi.

| 4.19 | EESRK kategoriškai prieštarauja ir rekomenduoja nedelsiant išbraukti iš Finansinės teisės aktų pasiūlymų pažymos 2.2.1 punkto teiginį, kad mažos ir vidutinės organizacijos yra rizikos veiksnys programos valdymui. Remdamasis pirmiau išdėstytomis pastabomis, Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad šios organizacijos ypač tinka skatinti piliečių dalyvavimą ir reikėtų visais galimais būdais skatinti jas įsitraukti į programos veiklą – sudarant geresnes projektų teikimo ir valdymo sąlygas, mažinant žemiausią reikalaujamą jų biudžeto ribą, užtikrinant, kad nesant objektyvios būtinybės joje nedalyvautų jokie užsienio partneriai, ar mažinant jų bendro finansavimo dalį. |
| --- | --- |

4.19

EESRK kategoriškai prieštarauja ir rekomenduoja nedelsiant išbraukti iš Finansinės teisės aktų pasiūlymų pažymos 2.2.1 punkto teiginį, kad mažos ir vidutinės organizacijos yra rizikos veiksnys programos valdymui. Remdamasis pirmiau išdėstytomis pastabomis, Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad šios organizacijos ypač tinka skatinti piliečių dalyvavimą ir reikėtų visais galimais būdais skatinti jas įsitraukti į programos veiklą – sudarant geresnes projektų teikimo ir valdymo sąlygas, mažinant žemiausią reikalaujamą jų biudžeto ribą, užtikrinant, kad nesant objektyvios būtinybės joje nedalyvautų jokie užsienio partneriai, ar mažinant jų bendro finansavimo dalį.

| 4.20 | EESRK rekomenduoja persvarstyti prieduose nustatytą įvairaus pobūdžio veiklai skirtų projektų skaičių ir jų finansavimo lygį, kad būtų atsižvelgta į pirmiau šioje nuomonėje išsakytus prašymus sudaryti mažoms ar vidutinėms organizacijoms geresnes sąlygas šiam finansavimui gauti, arba sukurti vieną ar kelias specialias kategorijas, skirtas nedidelės apimties projektams, jiems numatant geresnes galimybes gauti veiklos dotacijas, prailginant maksimalią projektų trukmę ir t. t. |
| --- | --- |

4.20

EESRK rekomenduoja persvarstyti prieduose nustatytą įvairaus pobūdžio veiklai skirtų projektų skaičių ir jų finansavimo lygį, kad būtų atsižvelgta į pirmiau šioje nuomonėje išsakytus prašymus sudaryti mažoms ar vidutinėms organizacijoms geresnes sąlygas šiam finansavimui gauti, arba sukurti vieną ar kelias specialias kategorijas, skirtas nedidelės apimties projektams, jiems numatant geresnes galimybes gauti veiklos dotacijas, prailginant maksimalią projektų trukmę ir t. t.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 137–142.

1

(2)  COM(2011) 884 final.

2

(3)  OL C 83, 2010 3 30.

3

(4)  OL C 83, 2010 3 30.

4

(5)  Europos Komisijos surengtos konsultacijos internetu (2010–2011 m.)

5

(6)  OL C 28, 2006 2 3, p. 29–34.

6

(7)  Žr. 7 išnašą.

7

(8)  OL C 325, 2006 12 30, p. 46–52.

8

(9)  COM(2011) 884 final.

9

(10)  Žr. 7 išnašą.

10

(11)  Dabartiniame Europos Komisijos pasiūlyme 2014–2020 m. laikotarpio programai „Europa piliečiams“ numatyta skirti 229 mln. eurų, iš kurių 206 mln. bus tiesiogiai skirti pagal programą vykdomiems veiksmams ir 23 mln. – administravimo išlaidoms. Žr. dokumento COM(2011) 884 final – 2011/0436 (APP) priedą.

11

(12)  Europos Komisijos surengtos konsultacijos internetu (2010–2011 m.) rezultatai.

12

(13)  COM(2011) 884 final.

13

(14)  Žr. taip pat Europos Parlamentas, Vidaus politikos generalinis direktoratas, Biudžeto reikalų D direkcija, „Nevyriausybinių organizacijų (NVO) finansavimas iš Europos Sąjungos biudžeto“ (tyrimas) preliminari versija, 2010 m.

14

(15)  Žr. 14 išnašą.

15

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/128 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/128

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje

(COM(2012) 85 final – 2012/0036 (COD))

2012/C 299/23

Pranešėjas Edouard DE LAMAZE

Europos Parlamentas, 2012 m. kovo 15 d., ir Taryba, 2012 m. balandžio 4 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje

COM(2012) 85 final – 2012/0036 (COD).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 28 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 142 nariams balsavus už, nė vienam – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   EESRK remia Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama sustiprinti dabartinę Europos teisės aktų sistemą, susijusią su pajamų iš nusikaltimų įšaldymu ir konfiskavimu. Pritaria Parlamento ir Tarybos išreikštam susirūpinimui, tačiau nori priminti, kad organizuotas nusikalstamumas didėja ir tampa vis sudėtingesnis visų pirma dėl tarptautinio jo pobūdžio ir su juo susijusių didelių išteklių. Kadangi Europos lygmeniu nėra suderinimo, nusikalstamos organizacijos naudojasi nepakankamai griežtais teisės aktais, todėl būtina nedelsiant sustiprinti Europos lygmeniu dedamas pastangas. Ši padėtis yra susijusi su Sąjungos piliečių saugumu, o tai yra tikslas, kuris, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 5 straipsnio 3 dalimi ir 67 straipsniu, visiškai pateisina ES lygmens veiksmus.

1.2   Vis dėlto EESRK norėtų pabrėžti, kad šie veiksmai turi būti numatyti ir įgyvendinami visapusiškai atsižvelgiant į valstybių narių tradiciją ir praktiką šioje srityje, visų pirma į ypač opius su nusikaltimų, kuriems reikia užkirsti kelią, specifika siejamus aspektus.

1.3   EESRK pabrėžia, kad būtina šioje srityje laikytis visuotinio, praktinio ir kompleksinio požiūrio, ir apgailestauja, kad į šį pasiūlymą neįtrauktos acquis communautaire nuostatos dėl teisminio bendradarbiavimo ir tyrimo tarnybų bendradarbiavimo. Visų prima, siekiant nustatyti pajamas iš nusikaltimo ir užtikrinti jų paiešką, būtina stiprinti turto susigrąžinimo tarnybų ir Eurojusto įgaliojimus. Be to, EESRK ragina skatinti:

| — | glaudesnį visų su institucijų, kurios seka plataus masto neteisėtą prekybą, užkerta jai kelią ir už ją baudžia, bendradarbiavimą, įskaitant jau taikomų priemonių įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

glaudesnį visų su institucijų, kurios seka plataus masto neteisėtą prekybą, užkerta jai kelią ir už ją baudžia, bendradarbiavimą, įskaitant jau taikomų priemonių įgyvendinimą,

| — | bendrą visų susijusių specialistų kultūrą, |
| --- | --- |

—

bendrą visų susijusių specialistų kultūrą,

| — | visų Komisijos GD horizontalųjį požiūrį, |
| --- | --- |

—

visų Komisijos GD horizontalųjį požiūrį,

| — | mokesčių sistemų ir procedūrų suderinimą, kurį galėtų padėti atlikti strategija „ES 2020“. |
| --- | --- |

—

mokesčių sistemų ir procedūrų suderinimą, kurį galėtų padėti atlikti strategija „ES 2020“.

1.3.1   EESRK mano, kad būtina ne tik užtikrinti nacionalinių turto susigrąžinimo tarnybų veiklos koordinavimą ir sistemingą keitimąsi informacija, bet ir ateityje Europos lygmeniu centralizuoti veiklą šioje srityje sukuriant specialią naują struktūrą arba tai tiesiogiai pavedant Eurojustui. Atsižvelgiant į su organizuotu nusikalstamumu susijusius iššūkius nepakanka apsiriboti bendradarbiavimu.

1.4   Kad pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo priemonės būtų veiksmingos, būtina laikytis visuotinio požiūrio, kuris padėtų sureguliuoti visus šios priemonės aspektus ypatingą dėmesį skiriant konfiskuoto turto pakartotiniam panaudojimui, visų pirma socialiniais tikslais.

Šiuo atveju reikia pabrėžti būtinybę užkirsti kelią pavojui, kad tiesiogiai parduodant turtą nusikalstamoms grupuotėms nebūtų sudaryta galimybė susigrąžinti nuosavybę.

1.5   Galiausiai EESRK primena, kad siekiant kovos su organizuotu nusikalstamumu veiksmingumo negali būti kokiu nors būdu pažeidžiamos pagrindinės teisės, visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtinta teisė į gynybą.

2.   Komisijos pasiūlymo turinys

2.1   Pasiūlymu siekiama apsaugoti teisėtą ekonomiką nuo nusikaltėlių įsiskverbimo ir korupcijos, todėl jame valstybėms narėms nustatytos minimalios taisyklės dėl nusikalstamo turto - pajamų, įskaitant netiesiogines, ir nusikaltimo priemonių - įšaldymo ir konfiskavimo. Kadangi svarbiausias pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnio 1 dalis, pasiūlymas taikomas tik „euronusikaltimams“, įskaitant nusikalstamos organizacijos įvykdytus nusikaltimus, tačiau tik tiems nusikaltimams, dėl kurių jau buvo priimtos derinimo nuostatos Europos lygmeniu.

2.2   Šiuo pasiūlymu pakeičiami Bendrieji veiksmai 98/699/TVR ir iš dalies Pamatiniai sprendimai 2001/500/TVR (1) ir 2005/212/TVR (2), visų pirma:

| — | jame pateikiamos jau galiojančios nuostatos dėl pajamų iš nusikaltimų ir nusikaltimo priemonių konfiskavimo įsiteisėjus galutiniam apkaltinamajam nuosprendžiui ir turto, atitinkančio pajamų iš nusikaltimų vertę, konfiskavimo (3 straipsnis), |
| --- | --- |

—

jame pateikiamos jau galiojančios nuostatos dėl pajamų iš nusikaltimų ir nusikaltimo priemonių konfiskavimo įsiteisėjus galutiniam apkaltinamajam nuosprendžiui ir turto, atitinkančio pajamų iš nusikaltimų vertę, konfiskavimo (3 straipsnis),

| — | iš dalies keičiama dabartinė alternatyvių išplėstinio konfiskavimo (4 straipsnis) galimybių taikymo tvarka nustatant bendrus minimalius reikalavimus, Ši konfiskacija netaikoma suėjus senaties terminui arba kai taikomas ne bis in idem principas. |
| --- | --- |

—

iš dalies keičiama dabartinė alternatyvių išplėstinio konfiskavimo (4 straipsnis) galimybių taikymo tvarka nustatant bendrus minimalius reikalavimus, Ši konfiskacija netaikoma suėjus senaties terminui arba kai taikomas ne bis in idem principas.

2.3   Šiame pasiūlyme taip pat numatytos naujos nuostatos, pagal kurias galima:

| — | taikyti ne apkaltinamuoju nuosprendžiu pagrįstą konfiskavimą (5 straipsnis), kai nuteisti baudžiamąja tvarka negalima todėl, kad įtariamasis mirė, serga ilgalaike liga arba dėl jo slapstymosi ar ligos negalima per protingą laiką veiksmingai persekioti ir kyla grėsmė, kad suėjus įstatyme nustatytam senaties terminui persekioti nebebus galima; |
| --- | --- |

—

taikyti ne apkaltinamuoju nuosprendžiu pagrįstą konfiskavimą (5 straipsnis), kai nuteisti baudžiamąja tvarka negalima todėl, kad įtariamasis mirė, serga ilgalaike liga arba dėl jo slapstymosi ar ligos negalima per protingą laiką veiksmingai persekioti ir kyla grėsmė, kad suėjus įstatyme nustatytam senaties terminui persekioti nebebus galima;

| — | konfiskuoti turtą, kuris perleistas tretiesiems asmenims, galintiems žinoti apie jo neteisėtą kilmę (6 straipsnis), |
| --- | --- |

—

konfiskuoti turtą, kuris perleistas tretiesiems asmenims, galintiems žinoti apie jo neteisėtą kilmę (6 straipsnis),

| — | prevencine tvarka įšaldyti ir apsaugoti turtą, kuris nesiėmus veiksmų gali dingti, jei tokią kompetentingų institucijų nustatytą priemonę patvirtina teismas (7 straipsnis), |
| --- | --- |

—

prevencine tvarka įšaldyti ir apsaugoti turtą, kuris nesiėmus veiksmų gali dingti, jei tokią kompetentingų institucijų nustatytą priemonę patvirtina teismas (7 straipsnis),

| — | vykdyti asmens turto paiešką, kad neįvykdyti nutarimai konfiskuoti būtų įvykdyti netgi pasibaigus baudžiamajam procesui (9 straipsnis), |
| --- | --- |

—

vykdyti asmens turto paiešką, kad neįvykdyti nutarimai konfiskuoti būtų įvykdyti netgi pasibaigus baudžiamajam procesui (9 straipsnis),

| — | tinkamai administruoti įšaldytą turtą, kad iki konfiskavimo nesumažėtų jo vertė (10 straipsnis). |
| --- | --- |

—

tinkamai administruoti įšaldytą turtą, kad iki konfiskavimo nesumažėtų jo vertė (10 straipsnis).

2.4   Tokie pagrindinių teisių (3) apribojimai kompensuojami minimaliomis garantijomis, kuriomis siekiama užtikrinti, kad bus paisoma nekaltumo prezumpcijos, teisės į teisingą bylos nagrinėjimą, teisės į teismines teisių gynimo priemones ir teisės būti informuotam, kaip jomis naudotis (8 straipsnis).

3.   Bendrosios pastabos

3.1   Atsižvelgdamas į labai didelius su organizuotu nusikalstamumu susijusius žmogiškuosius, socialinius, ekonominius ir finansinius nuostolius, jau nekalbant apie piliečių ir vidaus rinkos dalyvių teisėms ir laisvėms jo keliamas kliūtis ir taip mažinamą jų pasitikėjimą, EESRK pabrėžia labai svarbų konfiskavimo priemonių vaidmenį kovojant su organizuotu nusikalstamumu, kadangi taikant šias priemones sutrukdoma siekti svarbiausio tokio nusikalstamumo tikslo, t. y. finansinės naudos.

3.2   Todėl EESRK pritaria nagrinėjamos iniciatyvos, kuria siekiama sustiprinti dabartinę Europos teisės aktų sistemą šioje srityje, tikslams. Jau seniai, patvirtinus Stokholmo programą, Europos Parlamentas ir Taryba atkreipė dėmesį į būtinybę sugriežtinti šią sistemą. Todėl Komitetas džiaugiasi, kad neseniai Parlamento iniciatyva sukurtas specialusis kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komitetas, kuris patvirtina įsipareigojimą siekti, kad kova su šiomis problemomis taptų vienu svarbiausių ES politinių prioritetų.

3.3   EESRK ragina visapusiškai atsižvelgti į sudėtingą dėl krizės susidariusią padėtį ir nerimą keliantį vis didėjantį neteisėtos veiklos mastą ES ir nori, kad būtų siekiama geriau suderinti su nusikalstamomis grupuotėmis ir jų turtu susijusias valstybių narių priemones.

3.4   Esant krizei EESRK ragina atsižvelgti į ekonomines ir socialines galimybes, kurias atveria principas, pagal kurį nusikalstamu būdu gautos pajamos - kurios dažnai yra be galo didelės - pasisavinamos ir sugrąžinamos į teisėtos ekonomikos apyvartą. Be to, pabrėžia, kad kovojant su organizuotu nusikalstamumu turi būti užtikrinta, kad šio principo paskatintas teigiamas procesas būtų palaikomas sklandesniu vidaus rinkos veikimu mažinant konkurencijos iškraipymą, kurio aukos - teisėtos įmonės.

3.5   Būtinybė laikytis visuotinio, praktinio ir kompleksinio požiūrio

3.5.1   Siekiant veiksmingai kovoti su organizuotu nusikalstamumu būtina laikytis visuotinio požiūrio, todėl EESRK apgailestauja, kad įšaldymo ir konfiskavimo priemonės neįtrauktos taip pat į bendrą priemonę, apimančią pagal ankstesnį trečiąjį ramstį numatytą acquis communautaire, susijusį su teisminiu bendradarbiavimu ir tyrimo tarnybų bendradarbiavimu. Šios sritys viena kitą papildo ir yra neatsiejamos vienos politikos dalys.

3.5.2   EESRK pabrėžia, jog norint, kad pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo priemonės būtų veiksmingos, būtina laikytis visuotinio požiūrio, kad būtų užtikrintas visų susijusių problemų aspektų reguliavimas ypatingą dėmesį skiriant būtinybei užkirsti kelią pavojui, kad tiesiogiai parduodant turtą nusikalstamoms grupuotėms nebūtų sudaryta galimybė susigrąžinti savo nuosavybę.

3.5.3   Siekiant nuoseklumo, didesnio teisinio tikrumo ir geresnio Europos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir jų taikymo, EESRK prašo direktyvoje paminėti Sprendimą 2006/783/TVR dėl tarpusavio pripažinimo principo taikymo nutarimams konfiskuoti ir Sprendimą 2007/845/TVR dėl valstybių narių turto susigrąžinimo tarnybų bendradarbiavimo nusikalstamu būdu įgytų pajamų bei kito susijusio turto paieškos ir nustatymo srityje.

3.5.4   Veiksmingai taikyti įšaldymo ir konfiskavimo priemones bus galima tik veiksmingai veikiant pačiai nusikalstamu būdu įgytų pajamų, įskaitant su pinigų plovimu susijusius atvejus, nustatymo ir paieškos sistemai.

3.5.5   Kalbant apie konfiskuoto turto pakartotinį panaudojimą, EESRK pabrėžia būtinybę sukurti valstybių narių bendradarbiavimo mechanizmus ir taip kompetentingoms nacionalinėms institucijoms sudaryti palankias sąlygas keistis geriausia praktika.

3.5.6   Todėl EESRK pabrėžia, kad:

| — | būtina turto susigrąžinimo tarnyboms užtikrinti geresnę prieigą prie finansinės informacijos (visų pirma susijusios su duomenimis apie bankų sąskaitas) (4), |
| --- | --- |

—

būtina turto susigrąžinimo tarnyboms užtikrinti geresnę prieigą prie finansinės informacijos (visų pirma susijusios su duomenimis apie bankų sąskaitas) (4),

| — | svarbu, kad valstybės narės pasinaudotų visomis Eurojusto galimybėmis, kadangi tai struktūra, kurios pridėtinė vertė tarptautinio tyrimo ir persekiojimo srityje jau ne kartą įrodyta ir kuri gali padėti užtikrinti geresnę turto susigrąžinimo tarnybų ir teisminių institucijų sąveiką, |
| --- | --- |

—

svarbu, kad valstybės narės pasinaudotų visomis Eurojusto galimybėmis, kadangi tai struktūra, kurios pridėtinė vertė tarptautinio tyrimo ir persekiojimo srityje jau ne kartą įrodyta ir kuri gali padėti užtikrinti geresnę turto susigrąžinimo tarnybų ir teisminių institucijų sąveiką,

| — | reikia nedelsiant stiprinti Eurojusto iniciatyvos teises, visų pirma teisę pradėti tyrimą, |
| --- | --- |

—

reikia nedelsiant stiprinti Eurojusto iniciatyvos teises, visų pirma teisę pradėti tyrimą,

| — | tikslinga užtikrinti visų institucijų, kurioms pavesta persekioti plataus masto neteisėtą prekybą, užkirsti jai kelią ir už ją nubausti, bendradarbiavimą visomis jų turimomis priemonėmis (suskaitmenintos rinkmenos, keitimasis informacija, kryžminė informacija, žmogiškieji, ekspertizės ir materialūs ištekliai), |
| --- | --- |

—

tikslinga užtikrinti visų institucijų, kurioms pavesta persekioti plataus masto neteisėtą prekybą, užkirsti jai kelią ir už ją nubausti, bendradarbiavimą visomis jų turimomis priemonėmis (suskaitmenintos rinkmenos, keitimasis informacija, kryžminė informacija, žmogiškieji, ekspertizės ir materialūs ištekliai),

| — | būtina Europoje ugdyti su šiais uždaviniais susijusią bendrą kultūrą ir šiuo tikslu plėtoti muitinės, policijos ir teisėsaugos pareigūnų mainus, |
| --- | --- |

—

būtina Europoje ugdyti su šiais uždaviniais susijusią bendrą kultūrą ir šiuo tikslu plėtoti muitinės, policijos ir teisėsaugos pareigūnų mainus,

| — | siekiant pirmiau minėto tikslo, svarbu užtikrinti reikiamą Europos Komisijos generalinių direktoratų sinergiją, |
| --- | --- |

—

siekiant pirmiau minėto tikslo, svarbu užtikrinti reikiamą Europos Komisijos generalinių direktoratų sinergiją,

| — | būtina suderinti mokesčių sistemas ir procedūras siekiant Europoje sunaikinti organizuotam nusikalstamumui palankias nišas, |
| --- | --- |

—

būtina suderinti mokesčių sistemas ir procedūras siekiant Europoje sunaikinti organizuotam nusikalstamumui palankias nišas,

| — | būtina susieti kovą su organizuotu nusikalstamumu ir strategiją „Europa 2020“. |
| --- | --- |

—

būtina susieti kovą su organizuotu nusikalstamumu ir strategiją „Europa 2020“.

3.5.7   Be to, tam tikrų nacionaliniu lygmeniu įgyvendintų konfiskuoto turto centralizavimo veiksmų sėkmė ir veiksmingumas (5) skatina tokią patirtį taikyti ES lygmeniu, todėl EESRK siūlo ne tik užtikrinti reikiamą nacionalinių turto susigrąžinimo tarnybų veiklos koordinavimą ir sistemingą keitimąsi informacija, bet ir nuodugniai apsvarstyti galimybę tokią veiklą centralizuoti Europos lygmeniu sukuriant specialią naują struktūrą arba tai tiesiogiai pavedant Eurojustui. Nors centralizavimo srityje šiuo metu susiduriama su jautriu valstybių narių požiūriu į dalijimąsi tam tikrų duomenų bazių duomenimis, centralizaciją reikėtų laikyti vienu iš tikslų, nors ir ilgalaikių, kadangi siekiant veiksmingai kovoti su organizuoti nusikalstamumu vien tik bendradarbiavimo nepakanka.

3.5.8   Galiausiai EESRK primena, kad Europos konfiskavimo srities strategija bus visiškai veiksminga tik ją susiejus su pasaulio masto problematika, ir pagailestauja, kad nagrinėjamame pasiūlyme nepaliestas šis esminis aspektas.

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Direktyvos projekto 1 straipsnio formuluotę„baudžiamosiose bylose“ pakeisti „iš nusikalstamos veikos gauto“.

4.2   Direktyvos projekto 2 straipsnio 1 dalis dėl įšaldymo ir konfiskavimo priemonių taikymo srities

4.2.1   EESRK palankiai vertina tai, kad šios priemonės taikomos ir netiesioginei naudai, kadangi tai yra didelė pažanga, palyginti su Sprendimu 2005/212/TVR.

4.3   Direktyvos projekto 3 straipsnio 2 dalis dėl atitinkamos vertės turto konfiskavimo

4.3.1   EESRK rekomenduoja konfiskuoti ir turtą, panaudotą nusikalstamai veikai padaryti (nusikaltimo priemonės). Komitetas mano, kad netikslinga šią priemonę taikyti tik pajamoms iš nusikaltimų. EESRK pabrėžia, kad „nusikaltimo priemonių“ apibrėžtis apima Sąjungoje pajamoms iš nusikaltimų gabenti naudotas transporto priemones.

4.4   Direktyvos projekto 4 straipsnis dėl išplėstų konfiskavimo įgaliojimų

4.4.1   EESRK palankiai vertina supaprastinimo priemonę, t. y. vieno standarto šioje srityje įvedimą, kadangi Sprendime 2005/212/TVR nustatytos pasirenkamų galimybių sistemos taikymas lėmė didelę nacionalinių požiūrių įvairovę, o tai nelabai palanku siekiant šioje srityje deramai taikyti tarpusavio pripažinimo principą.

4.4.2   Vis dėlto EESRK labai apgailestauja, kad aiškiai neatkreiptas dėmesys į konfiskuotino turto vertės ir teisėtų pajamų disproporcijos kriterijų (6): jį galima tik numanyti tarp „konkrečių faktų“, kuriais remdamasis teismas priima sprendimą (4 straipsnis 1 dalis). Pažangiausiuose nacionaliniuose kovos su organizuotu nusikalstamumu teisės aktuose šis kriterijus yra lemiamas. EESRK susipažino su Komisijos sprendimu palikti nacionaliniams teismams laisvę taikyti šį kriterijų ir prašo Europos Parlamento ir Tarybos šį kriterijų vėl įvesti pasiūlyme dėl direktyvos po žodžių „dėl nusikalstamos veiklos nuteistam asmeniui“ įrašant „proporcingai jo teisėtoms pajamoms“. Kartu EESRK ragina nacionalines valdžios institucijas šiam kriterijui skirti ypatingą dėmesį.

4.5   Direktyvos projekto 5 straipsnis dėl ne apkaltinamuoju nuosprendžiu pagrįsto konfiskavimo

4.5.1   Nors teoriškai gali pasirodyti sunku suderinti konfiskaciją ir faktą, kad susijęs asmuo neatsiskaito už veiksmus, į kuriuos atsižvelgiant taikoma ši priemonė, EESRK pripažįsta, kad praktiniu požiūriu ši priemonė yra naudinga ir remia ją, kadangi ji yra veiksminga. Be to, tokia priemonė padėtų užtikrinti tarpusavio pripažinimą su bendrosios teisės šalimis, kurios jau taiko konfiskavimo civiline tvarka procedūrą.

4.5.2   Vis dėlto EESRK baiminasi, kad nuostatos dėl „įtariamojo arba kaltinamojo ilgalaikės ligos“ įvedimas atvers kelią įvairioms manipuliacijoms. Kadangi pagal Sąjungos teisę kiekvienas kaltinamasis turi teisę būti atstovaujamas advokato, EESRK prašo ne apkaltinamuoju nuosprendžiu pagrįsto konfiskavimo atveju ligos priežasties nelaikyti kriterijumi ir atitinkamai ragina tai išbraukti iš pasiūlymo dėl direktyvos (5 str.).

4.6   Direktyvos projekto 7 straipsnis dėl įšaldymo

4.6.1   EESRK primena, kad teismo procesui, taigi ir teisei į gynybą, neturi būti daroma išimtis vien todėl, kad tai yra būtina veiksmingam vykdymui užtikrinti.

4.6.2   EESRK mano, kad bet kokią įšaldymo priemonę per protingą laiką turi patvirtinti teisėjas, tačiau atsakingai administracijos institucijai turi būti suteikta teisė kaip apsaugos sumetimais taikyti visas neatidėliotinas priemones.

4.7   Direktyvos projekto 8 straipsnis dėl su teise į gynybą susijusių garantijų

4.7.1   Remiantis Europos Žmogaus Teisių Teismo plėtojamu požiūriu, siekiant kiekvienu atveju įvertinti, ar priemonės, apribojančios pagrindines teises į nuosavybę, yra proporcingos (išplėstinis konfiskavimas, ne apkaltinamuoju nuosprendžiu pagrįstas konfiskavimas, konfiskavimas iš trečiųjų asmenų), nagrinėjamame pasiūlyme kaltinamajam numatytos minimalios procedūrinės garantijos ir teisių gynimo priemonės. Teisės į nešališką teismą nebereikia priminti, tačiau naudinga pabrėžti, kad kiekvienas teismo sprendimas konfiskuoti turi būti pagrįstas ir apie jį pranešta jo adresatui.

4.7.2   EESRK pabrėžia, kad užtikrinant nuoseklumą su Europos teisės aktuose nustatytais kovos su pinigų plovimu srities reikalavimais ir sąsają su šioje srityje numatyta būsima priemone, būtina numatyti, kad asmenims, kurių turtas areštuotas, būtų ipso facto užkrinta teisė į teisinę pagalbą.

4.7.3   EESRK mano, kad kaltinamajam turi būti užtikrintos ne mažesnės teisės nei susijusiam asmeniui, kuris yra susijusį turtą turinti trečioji šalis. Siekiant šioje srityje išvengti neaiškumo, EESRK siūlo taip performuluoti 1 dalį: „Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių, kad asmenims, kuriems taikomos šios direktyvos nuostatos, būtų užtikrinta teisė į veiksmingą teisinę gynybą ir teisė į teisinę pagalbą. Kiekvienas sprendimas konfiskuoti turi būti pagrįstas ir apie jį pranešta jo adresatui.“

4.8   Direktyvos projekto 9 straipsnis dėl veiksmingo vykdymo

4.8.1   EESRK mano, kad tikslas užtikrinti veiksmingą sprendimo konfiskuoti vykdymą - kuris pats savaime yra legitimus - negali pateisinti „tolesnių priemonių“ priėmimo įsiteisėjus galutiniam nuosprendžiui. Ši apsauga būtina teisingo bylos nagrinėjimo ir bausmės skyrimo principų požiūriu. Iš tiesų priimtinos tik papildomos tyrimo priemonės, taikomos užtikrinant veiksmingą teisminės institucijos skirtos bausmės vykdymą.

4.8.2   EESRK primena, kad konfiskavimas gali būti papildytas numatant sumokėti baudą pagal baudžiamąją tvarką, mokestines ar muitų teisės aktuose nustatytas baudas, atsižvelgiant į neteisėtai įgyto turto sudėtį siekiant kompensuoti valstybės dėl sukčiavimo patirtą riziką. Todėl Komitetas rekomenduoja direktyvoje numatyti stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą, kad visos valstybės narės galėtų būti tikros, kad tokios sankcijos bus įvykdytos. Tokia nuostata yra būtina veiksmingo proceso užtikrinimo sąlyga.

4.9   Konfiskuotų lėšų perskirstymo ir grąžinimo klausimas

4.9.1   Lėšų perskirstymo klausimas, kuris toli gražu yra ne antraeilės svarbos, turi tiesioginio poveikio bendram konfiskavimo strategijos veiksmingumui. Kadangi tiesioginis turto pardavimas dažnai sudaro galimybę nusikalstamoms organizacijoms aplinkiniais keliais jį susigrąžinti, EESRK pabrėžia, kad tokį turtą tikslinga skirti visų pirma socialinėms reikmėms, kaip tai daroma Italijoje. Europos Parlamentas (7) pabrėžė dvejopą tokio pasirinkimo naudą: tai leis užtikrinti organizuoto nusikalstamumo prevenciją ir skatinti ekonominį ir socialinį vystymąsi.

4.9.2   EESRK mano, kad Teisingumo GD jau pradėjo svarstyti šį svarbų nusikalstamu būdu įgytų pajamų perskirstymo socialinėms reikmėms klausimą. Yra įvairių sprendimų. Juos priimant turi dalyvauti svarbiausios valstybių narių valdžios institucijos. Galimi sprendimo būdai turi būti apsvarstyti ir pritaikyti atsižvelgiant į aukas, viešąjį interesą ir paties įšaldyto turto pobūdį.

4.9.3   Tai, kad privaloma laikytis subsidiarumo ir proporcingumo principų, neturi trukdyti ES pasiūlyti kad ir bendro pobūdžio teisinį pagrindą. EESRK primygtinai ragina valstybes nares keistis gerąja patirtimi šioje srityje.

4.9.4   Vadinasi reikia nustatyti aiškias taisykles dėl restitucijos. Iš tiesų dažnai pasitaiko, kad valstybė, kurios teritorijoje areštuojamas turtas, yra ne ta, kuriai jis turi būti grąžintas. Siekiant teisingumo ir užtikrinti valstybėms narėms vienodas sąlygas, EESRK ragina ES pateikti išsamesnį paaiškinimą, visų pirma dėl 2006 m. pamatinio sprendimo, kuriame numatytas turto pasidalijimas pusiau tarp valstybių narių.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Dėl pinigų plovimo, nusikalstamu būdu įgytų pajamų ir nusikaltimo priemonių nustatymo, įšaldymo ir konfiskavimo.

1

(2)  Pamatinis sprendimas dėl nusikalstamu būdu įgytų lėšų, nusikaltimo priemonių ir turto konfiskavimo.

2

(3)  Arba šių principų.

3

(4)  Žr. Komisijos ataskaitą, parengtą remiantis 2007/845/TVR 8 straipsniu, 2011 m. balandžio 12 d.

4

(5)  Veiksmus Prancūzijoje vykdė agentūra AGRASC, o Nyderlanduose Boom.

5

(6)  Šis kriterijus būtų vienas iš trijų alternatyvių ir(arba) kumuliacinių sąlygų, numatytų Sprendime 2005/212/TVR (3 straipsnis 2 dalis c punktas).

6

(7)  2011 m. spalio mėn. pranešimas dėl organizuoto nusikalstamumo ES.

7

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/133 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/133

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos)

(COM(2011) 804 final – 2011/0380 (COD))

2012/C 299/24

Pranešėjas Gabriel Sarró IPARRAGUIRRE

Taryba, 2011 m. gruodžio15 d., ir Europos Parlamentas, 2012 m. sausio 16 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo [kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos]

COM(2011) 804 final – 2011/0380 (COD).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo už Komiteto darbo parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 26 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 150 narių balsavus už, 1 – prieš ir 6 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Komitetas dėkoja Komisijai už pasiūlymą ir pritaria jo tikslams bei prioritetams. Vis dėlto jis mano, kad visų pirma reikėtų patikslinti, kad žuvininkystė ir akvakultūra turi būti tvarios ir konkurencingos ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu. Be to, EESRK atkreipė dėmesį, kad Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) tiksluose konkrečiai nepaminėtas žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimo ir prekybos sektorius.

1.2   Kalbant apie mažos apimties pakrantės žvejybos apibrėžtį, EESRK pakartoja tai, kas jau išdėstyta jo nuomonėje dėl bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformos, ir ragina Tarybą ir Parlamentą Komisijos pasiūlymą atitinkamai išplėsti.

1.3   Komitetas pritaria tikslui panaikinti laivyno perteklinį pajėgumą tais atvejais, kai jis egzistuoja. Todėl mano, jog reikia ir toliau remti visišką žvejybos laivų veiklos nutraukimą, jei tai leidžia kiekvieną segmentą iš tiesų pritaikyti prie esamų žvejybos galimybių.

1.4   Kartu EESRK laikosi nuomonės, kad reikia toliau remti laikiną laivyno veiklos nutraukimą.

1.5   Komiteto nuomone, ypač svarbi parama mokslininkų ir žvejų santykiams ir partnerystei puoselėti, žmogiškajam kapitalui ir socialiniam dialogui remti, įvairinimui ir darbo vietų kūrimui plėtoti ir saugai laive užtikrinti. Be to, reikėtų numatyti priemones, kuriomis į žuvininkystės sektorių būtų pritraukiami jauni specialistai siekiant padėti sušvelninti kartų kaitos trūkumą, ir skirti daugiau dėmesio darbo vietų kūrimui ir išsaugojimui.

1.6   EESRK pritaria paramai, kurią numatoma skirti išsaugojimo priemonėms pagal BŽP įgyvendinti, žvejybos poveikiui jūrų aplinkai mažinti, inovacijoms, jūrų biologinei įvairovei bei ekosistemoms apsaugoti ir atkurti, klimato kaitai mažinti, nepageidaujamo priegaudo panaudojimui gerinti ir energijos vartojimo efektyvumui didinti.

1.7   Komitetas palankiai vertina vidaus vandenų žvejybai numatytą paramą, tačiau mano, kad reikėtų taikyti paramos priemones, kad būtų išvengta gėlo vandens akvakultūros ir žemės ūkio sąveikos su žvejyba gėlame vandenyje.

1.8   EESRK pritaria priemonėms, skirtoms tvariai akvakultūros ir žuvininkystės teritorijų plėtrai, ir šioje nuomonėje siūlo keletą jo nuomone svarbių patobulinimų.

1.9   Komitetas palankiai vertina su žuvininkystės produktų perdirbimu ir rinkodara susijusias priemones, tačiau mano, kad paramą, teikiamą siekiant gamintojų organizacijoms kompensuoti už žuvininkystės produktų sandėliavimą, būtina užtikrinti iki EJRŽF galiojimo laikotarpio pabaigos. Kartu Komitetas laikosi nuomonės, kad būtina išsaugoti kompensacinių išmokų už perdirbimui skirtus tunus mechanizmą. Be to, mano, kad reikia įtraukti šiuos konkrečius tikslus: gerinti perdirbimo pramonės konkurencingumą, visuomenės sveikatos sąlygas ir produktų kokybę, mažinti neigiamą poveikį aplinkai ir didinti energijos vartojimo efektyvumą, geriau panaudoti mažai naudojamas žuvų rūšis, šalutinius produktus ir atliekas, kurti, gaminti ir parduoti rinkoje naujus produktus, gamyboje naudoti naujas technologijas ir novatoriškus gamybos metodus, atverti naujas rinkas ir jas plėtoti, gerinti darbo sąlygas ir darbuotojų mokymą.

1.10   EESRK palankiai vertina visus su integruota jūrų politika (IJP) susijusius pasiūlymus.

2.   Bendra informacija

2.1   BŽP reforma įsigalios 2013 m. sausio 1 d. (1)

2.2   Esamai BŽP finansinė parama teikiama pagal Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo, kurį numatoma persvarstyti iki 2014 m. sausio 1 d.

2.3   IJP 2008–2010 m. buvo finansuojama naudojantis keletu bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų. 2012–2013 m. laikotarpiui Komisija pasiūlė naują finansinę priemonę.

2.4   BŽP reforma ir IJP konsolidavimas bus remiami iš naujojo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), pradėsiančio veikti 2014 m. sausio 1 d.

3.   Pasiūlymo analizė

3.1   Tikslai ir prioritetai

3.1.1   Bendrai, pasiūlyme pagalba skirstoma į paramą, teikiamą pagal „pasidalijamojo valdymo“ principą (daugiausia BŽP), ir į paramą, teikiamą pagal „tiesioginio valdymo“ principą (tai IJP ir papildomos BŽP bei IJP priemonės), imantis ES finansinių priemonių, skirtų įgyvendinti:

| a) | BŽP, |
| --- | --- |

a)

BŽP,

| b) | atitinkamas su jūrų teise susijusias priemones, |
| --- | --- |

b)

atitinkamas su jūrų teise susijusias priemones,

| c) | tvarų žuvininkystės rajonų vystymą ir vidaus vandenų žvejybą, |
| --- | --- |

c)

tvarų žuvininkystės rajonų vystymą ir vidaus vandenų žvejybą,

| d) | IJP. |
| --- | --- |

d)

IJP.

3.1.2   Kalbant apie „mažos apimties pakrantės žvejybos“ apibrėžtį, EESRK kartoja tai, kas išdėstyta jo nuomonėje dėl reformos. Komitetas mano, kad neatsižvelgiama į nedidelių laivynų, kuriuos turi įvairios valstybės narės, realijas ir nustatomas vienas neobjektyvus kriterijus, kuris gali lemti diskriminaciją. Todėl EESRK reikalauja dydžio kriterijų papildyti kitais kriterijais, kuriuos būtų galima naudoti šiai labai įvairaus pobūdžio veiklą apimančiai žvejybos rūšiai apibrėžti, pavyzdžiui, jūroje išbūtas laikas, atstumas iki kranto, žvejybos įrankių pobūdis ir sąsajos su vietos bendruomenėmis. Be to, į mažos apimties žvejybos apibrėžtį reikėtų įtraukti tinklines gaudykles.

3.1.3   EESRK mano, kad reikėtų paaiškinti „savarankiškai dirbančių žvejų“ ir „žvejų darbuotojų“ sąvokas, kad būtų galima tiksliai nustatyti, kas bus paramos pagal įvairias EJRŽF priemones gavėjai, nes terminas „žvejai“ neretai naudojamas turint omenyje skirtingas sąvokas: laivų savininkus, savarankiškai dirbančius žvejus, kurie nėra darbuotojai ir kt.

3.1.4   EJRŽF tikslai yra:

| a) | skatinti tvarią ir konkurencingą žuvininkystę ir akvakultūrą; |
| --- | --- |

a)

skatinti tvarią ir konkurencingą žuvininkystę ir akvakultūrą;

| b) | skatinti IJP vystymą ir įgyvendinimą, papildant sanglaudos politiką ir BŽP; |
| --- | --- |

b)

skatinti IJP vystymą ir įgyvendinimą, papildant sanglaudos politiką ir BŽP;

| c) | skatinti subalansuotą ir integracinį žuvininkystės rajonų vystymą ir |
| --- | --- |

c)

skatinti subalansuotą ir integracinį žuvininkystės rajonų vystymą ir

| d) | remti BŽP įgyvendinimą. |
| --- | --- |

d)

remti BŽP įgyvendinimą.

3.1.5   EESRK mano, kad dėl pirmojo tikslo reikėtų patikslinti, kad tvari žuvininkystė ir akvakultūra turi būti tvari ir konkurencinga ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu.

3.1.6   EESRK taip pat apgailestauja, kad nei apibūdinant minėtus tikslus, nei nustatytuose ES prioritetuose konkrečiai neminimas perdirbimo ir prekybos sektorius, nors tai yra viena iš sričių, kurioms yra skirti pasiūlyme numatyti veiksmai. Todėl Komitetas apgailestauja, kad į tikslus neįtrauktas investicijų, kuriomis būtų siekiama užtikrinti produktų saugą ir kokybę, finansavimas, darbo sąlygų ir verslo aplinkos gerinimas, parama tvirtos, novatoriškos ir tvarios pramoninės bazės, kurioje būtų galima kurti darbo vietas ir kuri galėtų konkuruoti pasaulio rinkoje, kūrimui.

3.1.7   Geografinė pasiūlymo taikymo sritis apima ES teritorijoje vykdomą veiklą, jei reglamente aiškiai nenurodyta kitaip.

3.2   Paraiškų priimtinumas ir paramos reikalavimų neatitinkanti veikla

3.2.1   Tam tikrą nustatytą laikotarpį nebus priimamos tų ūkio subjektų paraiškos, kurie padarė BŽP arba EJRŽF nuostatų pažeidimų, padarė didelių Reglamento dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos pažeidimų, kurie yra įtraukti į neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdančių laivų sąrašą, yra padarę kitų BŽP taisyklių pažeidimų, dėl kurių kilo didelė grėsmė tvariam atitinkamų išteklių vystymuisi.

3.2.2   EJRŽF paramos reikalavimų neatitinkanti veikla yra:

| a) | veikla, kuria didinamas laivo žvejybinis pajėgumas; |
| --- | --- |

a)

veikla, kuria didinamas laivo žvejybinis pajėgumas;

| b) | naujų žvejybos laivų statyba, žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimas arba įvežimas; |
| --- | --- |

b)

naujų žvejybos laivų statyba, žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimas arba įvežimas;

| c) | laikinas žvejybinės veiklos nutraukimas; |
| --- | --- |

c)

laikinas žvejybinės veiklos nutraukimas;

| d) | eksperimentinė žvejyba; |
| --- | --- |

d)

eksperimentinė žvejyba;

| e) | įmonės nuosavybės teisių perdavimas; |
| --- | --- |

e)

įmonės nuosavybės teisių perdavimas;

| f) | tiesioginis išteklių atkūrimas, išskyrus atvejus, kai tai ES teisės akte numatyta kaip apsaugos priemonė arba kai tai daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais. |
| --- | --- |

f)

tiesioginis išteklių atkūrimas, išskyrus atvejus, kai tai ES teisės akte numatyta kaip apsaugos priemonė arba kai tai daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais.

3.2.3   EESRK mano, jog reikia ir toliau remti visišką žvejybos laivų veiklos nutraukimą, kad būtų galima rimtai ir iš esmės restruktūrizuoti ES laivyną, jei tik bus įmanoma užtikrinti, kad kiekvienas segmentas galėtų realiai prisitaikyti prie žvejybos galimybių, atitinkančių ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu tvarios žvejybos reikalavimus. Taip pat reikėtų numatyti kompensavimo priemones už profesinės veiklos nutraukimą, pavyzdžiui, ankstyvą išėjimą į pensiją, arba kompensacijas vienodu tarifu, kurios būtų taikomos už laivų veiklos nutraukimą.

3.2.4   Remdamasi Audito Rūmų ataskaita, kurioje buvo nagrinėjama, ar įgyvendintos priemonės padėjo pritaikyti laivyno pajėgumą prie esamų žvejybos galimybių, Komisija tvirtina, kad ta parama nepadėjo išspręsti perteklinio ES laivyno pajėgumo problemos, todėl ją reikėtų nutraukti.

3.2.5   Vis dėlto Komitetas nurodo, kad šioje ataskaitoje nekeliama abejonių dėl paramos visiškam veiklos nutraukimui – joje pateikiama tam tikrų rekomendacijų Komisijai ir valstybėms narėms.

3.2.5.1   Komisijai rekomenduojama imtis tinkamesnių priemonių pajėgumo ir žvejybos galimybių pusiausvyrai siekti, nustatyti veiksmingus žvejybos laivyno pajėgumo apribojimus ir užtikrinti, kad žvejybos teisių perdavimo schemos padėtų mažinti perteklinį pajėgumą.

3.2.5.2   Valstybėms narėms rekomenduojama užtikrinti, kad investicijoms į laivus skirtomis paramos priemonėmis nebūtų didinamas pajėgumas, užtikrinti, kad atidavimo į metalo laužą programos darytų teigiamą poveikį atitinkamų žuvų išteklių tvarumui, ir valstybės pagalbos neteikti žvejybos nevykdančių laivų atidavimui į metalo laužą.

3.2.6   Šiai perteklinio pajėgumo problemai išspręsti Komisija siūlo perleidžiamųjų koncesijų sistemą. EESRK savo nuomonėje dėl reformos šiai sistemai nepritarė, nes siekiant sumažinti perteklinį pajėgumą, reikėtų toliau remti galutinį veiklos nutraukimą.

3.2.7   Kita vertus EESRK mano, kad reikia toliau remti laikiną veiklos nutraukimą dėl svarbaus jo vaidmens gerinant išteklių būklę, visų pirma draudžiamos žvejybos laikotarpiais, tuo pat metu iš dalies kompensuojant žvejams už pajamų netekimą veiklos nevykdymo laikotarpiu.

3.2.8   Parama laikinam veiklos nutraukimui yra visiškai pateisinama, jei:

| a) | drastiškai sumažinamos kvotos arba žvejybos veikla pagal daugiamečius žuvininkystės valdymo planus, |
| --- | --- |

a)

drastiškai sumažinamos kvotos arba žvejybos veikla pagal daugiamečius žuvininkystės valdymo planus,

| b) | nutraukiami arba baigia galioti žvejybos susitarimai ir |
| --- | --- |

b)

nutraukiami arba baigia galioti žvejybos susitarimai ir

| c) | ištinka stichinės nelaimės. |
| --- | --- |

c)

ištinka stichinės nelaimės.

3.2.9   Komitetas mano, kad ši parama yra itin svarbi išlaikant ir vystant socialinę ir ekonominę nuo žvejybos labai priklausomų regionų struktūrą, nes ši parama teikiama tiek įgulai, tiek savininkams ir užtikrina, kad žvejybos veiklos būtų tęsiama.

3.3   Pagal pasidalijamojo ir tiesioginio valdymo principus valdomi biudžeto ištekliai

3.3.1   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomi biudžeto ištekliai 2014–2020 m. laikotarpiu sudarys 5520 mln. eurų ir bus paskirstyti valstybėms narėms remiantis pasiūlyme nurodytais objektyviais kriterijais. Pagal tiesioginio valdymo principą valdomi ištekliai, įskaitant techninę pagalbą, sudarys 1047 mln. eurų.

3.3.2   Norėdama pasinaudoti EJRŽF bendru finansavimu, kiekviena valstybė narė turės parengti bendrą veiksmų programą ES prioritetams įgyvendinti. Komisija valstybių narių veiksmų programas ir visus jų pakeitimus tvirtins įgyvendinimo aktais.

3.4   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomos finansinės priemonės

3.4.1   Tvarus žuvininkystės vystymas

3.4.1.1   Šiam tikslui numatyta parama padės įgyvendinti šiuos ES prioritetus:

| — | skatinti žuvininkystės sektoriaus novatoriškumą ir konkurencingumą, |
| --- | --- |

—

skatinti žuvininkystės sektoriaus novatoriškumą ir konkurencingumą,

| — | skatinti tvarią ir išteklius tausojančią akvakultūrą. |
| --- | --- |

—

skatinti tvarią ir išteklius tausojančią akvakultūrą.

3.4.1.2   Nustatoma bendra sąlyga, kad savininkas, gavęs paramą, skirtą mažos apimties pakrantės žvejybai naudojamų laivų perdarymui, pritaikant juos ne žvejybos veiklai, arba gavęs paramą, skirtą investicijoms į laivą, kad būtų kuo geriau panaudojama nepageidaujama komercinių išteklių priegauda ir geriau panaudota nepakankamai naudojama sugautų žuvų dalis, mažiausiai penkerius metus nuo faktinio išmokos išmokėjimo paramos gavėjui dienos negalės laivo perduoti trečiosioms šalims už ES ribų.

3.4.1.3   EESRK mano, kad reikėtų performuluoti tai, kas išdėstyta 3.4.1.2 punkte, kad būtų nustatyta, jog per penkerių metų laikotarpį nuo paramos gavimo eksportuoti laivai šią paramą turėtų grąžinti laikydamiesi principo pro rata temporis.

3.4.1.4   Inovacijos. Iš EJRŽF galima remti projektus, kuriais siekiama vystyti arba pateikti naujus arba iš esmės patobulintus, palyginti su esamu technologijų lygiu, produktus, procesus, valdymo ir organizavimo sistemas.

3.4.1.5   EESRK mano, kad reikėtų patikslinti „esamų technologijų lygio“ sąvoką, ir primena, kad inovacijos apima ir socialinius aspektus.

3.4.1.6   Su inovacijomis susijusi finansuojama veikla turi būti vykdoma bendradarbiaujant su valstybės narės pripažinta mokslo arba technikos institucija, kuri patvirtina tokios veiklos rezultatus.

3.4.1.7   EESRK mano, kad ne visoms su inovacijomis susijusioms priemonėms būtinas mokslo ar technikos institucijos dalyvavimas. Svarbesnis kriterijus turėtų būti tas, ar dėl šių priemonių žuvininkystės įmonės gali pagerinti savo ekonominės veiklos rezultatus.

3.4.1.8   Konsultavimo paslaugos. Iš EJRŽF galima remti:

| — | projektų galimybių studijas; |
| --- | --- |

—

projektų galimybių studijas;

| — | specialistų konsultacijų verslo ir rinkodaros strategijų klausimais teikimą. |
| --- | --- |

—

specialistų konsultacijų verslo ir rinkodaros strategijų klausimais teikimą.

3.4.1.9   Komisija siūlo, kad už projektų galimybių studijas ir specialistų konsultacijas verslo ir rinkodaros strategijų klausimais būtų atsakingos pripažintos mokslo ir technikos institucijos ir kad išmokos neviršytų 3 000 eurų ribos.

3.4.1.10   EESRK mano, kad šią nuostatą reikėtų taikyti ir privačioms įmonėms, galinčioms parengti strateginius verslo ir rinkodaros planus ir dėl jų teikti konsultacijas, ir kad reikia nustatyti aukštesnę maksimalios išmokos dydžio ribą. Bet kuriuo atveju, kai apibrėžiami projektų atrankos kriterijai, reikėtų nurodyti, kokiu metodu buvo naudojamasi nustatant šios išmokos dydį.

3.4.1.11   Mokslininkų ir žvejų partnerystė. Iš EJRŽF galima remti:

| — | iš nepriklausomų mokslo institucijų ir žvejų arba žvejų organizacijų sudaryto tinko kūrimą; |
| --- | --- |

—

iš nepriklausomų mokslo institucijų ir žvejų arba žvejų organizacijų sudaryto tinko kūrimą;

| — | šio tinklo veiklą. |
| --- | --- |

—

šio tinklo veiklą.

3.4.1.12   EESRK nuomone, itin svarbu puoselėti mokslininkų ir žvejų santykius.

3.4.1.13   Žmogiškojo kapitalo ir socialinio dialogo rėmimas. Iš EJRŽF galima remti:

| — | mokymąsi visą gyvenimą, mokslo žinių ir novatoriškų metodų sklaidą, naujų profesinių įgūdžių įgijimą, pirmiausia, kai tai susiję su tvariu jūrų ekosistemų valdymu, jūrų sektoriaus veiklos rūšimis, inovacijomis ir verslumu; |
| --- | --- |

—

mokymąsi visą gyvenimą, mokslo žinių ir novatoriškų metodų sklaidą, naujų profesinių įgūdžių įgijimą, pirmiausia, kai tai susiję su tvariu jūrų ekosistemų valdymu, jūrų sektoriaus veiklos rūšimis, inovacijomis ir verslumu;

| — | suinteresuotųjų šalių, įskaitant organizacijas, remiančias lygias vyrų ir moterų galimybes, tinklus ir keitimąsi patirtimi; |
| --- | --- |

—

suinteresuotųjų šalių, įskaitant organizacijas, remiančias lygias vyrų ir moterų galimybes, tinklus ir keitimąsi patirtimi;

| — | socialinio dialogo skatinimą nacionaliniu, regioniniu arba vietos lygiu, įtraukiant žvejus ir kitas suinteresuotąsias šalis. |
| --- | --- |

—

socialinio dialogo skatinimą nacionaliniu, regioniniu arba vietos lygiu, įtraukiant žvejus ir kitas suinteresuotąsias šalis.

3.4.1.14   EESRK supranta Komisijos siekį įtraukti žmogiškojo kapitalo ir socialinio dialogo, darbo vietų kūrimo, sveikatos priežiūros ir saugos žvejybos laivuose skatinimo priemones. Tačiau nurodo, kad reikėtų patikslinti kai kuriuos aspektus ar įtraukti naujų. Pirmiausia EESRK norėtų patikslinti, kad socialinis dialogas yra procesas, kuriame dalyvauja socialiniai partneriai, t. y. darbdavių ir darbuotojų organizacijos. Todėl kalbant apie šias priemones reikėtų išbraukti nuorodą į „kitas suinteresuotąsias šalis“. Antra, Komitetas mano, kad paramą turėtų gauti ne tik žvejai, bet ir kiti veiklos vykdytojai, kad ja galėtų pasinaudoti ir kiti žuvininkystės specialistai, vykdantys pagalbinę veiklą: žvejybos įrankių taisytojai, už iškrovimą atsakingi uostų darbuotojai ir kt. Be to, EESRK mano, kad reikėtų skatinti bendrai finansuoti šio sektoriaus Europos organizacijų vykdomus europinius veiksmus, visų pirma organizuojamus informacinius seminarus apie BŽP raidą, siekiant socialiniams partneriams sudaryti galimybę geriau suprasti teisės aktus, skatinti laikytis taisyklių ir padėti kuo geriau pasinaudoti fondais. Galiausiai EESRK mano, kad EJRŽF turėtų apimti finansinę paramą žvejų švietimui ir mokymui, kad jie galėtų rasti darbą kituose sektoriuose. Ši finansinė parama turėtų apimti kompensaciją už pajamų netekimą švietimo ar mokymų laikotarpiu.

3.4.1.15   Įvairinimo ir darbo vietų kūrimo sąlygų gerinimas. Iš EJRŽF galima remti:

| — | naujų įmonių steigimą ne žvejybos sektoriuje ir |
| --- | --- |

—

naujų įmonių steigimą ne žvejybos sektoriuje ir

| — | mažos apimties pakrantės žvejybai naudojamų laivų perdarymą, pritaikant juos ne žvejybos veiklai. |
| --- | --- |

—

mažos apimties pakrantės žvejybai naudojamų laivų perdarymą, pritaikant juos ne žvejybos veiklai.

3.4.1.16   EESRK mano, kad reikia išbraukti nuorodą į mažos apimties žvejybą, kad būtų sudaromos palankios sąlygos bet kurį laivą pritaikyti kitai, su žuvininkyste nesusijusiai veiklai.

3.4.1.17   Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad nenumatyta parama darbo vietų kūrimui pačiame žuvininkystės sektoriuje. EESRK mano, kad reikia įgyvendinti kokią nors priemonę, kurios tikslas būtų – į žuvininkystės sektorių privilioti jaunus specialistus, siekiant sušvelninti vieną didžiausių sektoriaus problemų – kartų kaitą.

3.4.1.18   Sveikatos ir saugos užtikrinimas laive. Iš EJRŽF galima teikti paramą žvejams ir žvejybos laivų savininkams – paramą galima skirti programavimo laikotarpiui, žvejybos laivui arba gavėjui, kad ji būtų investuota į laivą arba atskirus įrenginius, jeigu šiomis investicijomis viršijami pagal nacionalinius arba ES teisės aktus privalomi standartai.

3.4.1.19   EESRK mano, jog ši parama neturėtų apsiriboti vien investicijomis į laivus, kad naudos iš paramos gautų ir žvejai, gaudantys žuvis ir vėžiagyvius potvynių ir atoslūgių teritorijose, ir pagalbiniai darbuotojai. Be to, reikėtų praplėsti tokios paramos taikymo sritį, kad ji apimtų bendrą sąlygų laive gerinimą, t. y. profesinės rizikos prevenciją, darbo sąlygų ir higienos gerinimą ir kt., ir tokių investicijų galimybių studijas.

3.4.1.20   Be to, reikėtų panaikinti apribojimą tokią paramą teikti tik vieną kartą per programavimo laikotarpį.

3.4.1.21   Parama BŽP perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemoms. Komisija siūlo nustatytą paramą teikti BPŽ numatytų perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemų sukūrimui arba pakeitimui. EESRK mano, kad tokia parama yra tinkama, jei pagal BŽP bus galiausiai sukurta ši sistema.

3.4.1.22   EJRŽF numatoma parama išsaugojimo priemonių įgyvendinimui pagal BŽP siekiant mažinti žvejybos poveikį jūrų aplinkai, diegti inovacijas, susijusias su jūrų biologinių išteklių išsaugojimu, išsaugoti ir atkurti jūrų biologinę įvairovę ir ekosistemas vykdant tvarią žuvininkystės veiklą. EESRK pritaria šioms nuostatoms ir pabrėžia, kad reikia pripažinti pačių žvejų vaidmenį, kurį jie gali atlikti jūrų aplinkos švarumo ir išsaugojimo požiūriu, ir jo svarbą.

3.4.1.23   Klimato kaitos švelninimas. Siekiant sušvelninti klimato kaitos poveikį iš EJRŽF galima remti investicijas į laivą, kad būtų mažinamas išmetamas teršalų arba šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, ir į auditą bei energijos vartojimo efektyvumo programas. Kita vertus, Komisija siūlo panaikinti paramą variklių keitimui arba modernizavimui.

3.4.1.24   EESRK mano, kad reikia leisti teikti paramą tų variklių keitimui ir modernizavimui, kurie nedidina laivų pajėgumo. Priešingu atveju gali kilti pavojus laivų ir įgulos saugai, nebus didinamas energijos vartojimo efektyvumas ir nebus padedama mažinti taršą.

3.4.1.25   Produktų kokybė ir nepageidaujamos priegaudos naudojimas. EJRŽF galima teikti paramą investicijoms į laivą, kad būtų gerinama sugaunamų žuvų kokybė ir geriau naudojama nepageidaujama priegauda. Ši parama neteikiama dažniau nei vieną kartą per programavimo laikotarpį vienam žvejybos laivui ar vienam gavėjui. Siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą, padėti apsaugoti aplinką, didinti saugą ir gerinti darbo sąlygas, statyti arba modernizuoti priedangas, kad būtų gerinama žvejų sauga, parama taip pat gali būti teikiama žvejybos uostams, iškrovimo vietoms ir priedangoms.

3.4.1.26   EESRK mano, kad žvejybos uostams, iškrovimo vietoms ir priedangai nustatytos priemonės yra tinkamos, tačiau jos turėtų būti išplėstos, kad apimtų paramą investicijoms į žuvininkystės produktų sandėliavimą ir aukcionus, degalų papildymą, laivų aprūpinimą (vandeniu, ledu, elektra ir kt.) ir kompiuterizuotą aukcionų valdymą.

3.4.1.27   Vidaus vandenų žvejyba. Siekiant sumažinti žvejybos gėlame vandenyje poveikį aplinkai, padidinti energijos vartojimo efektyvumą, pagerinti žvejybos kokybę, saugą ir darbo sąlygas, iš EJRŽF galima remti žvejybos veiklą vidaus vandenyse vykdančius laivus. Be to, bus remiamas vidaus vandenyse veikiančių žvejų veiklos diversifikavimas ir jų dalyvavimas valdant, atkuriant ir prižiūrint „Natura 2000“ teritorijas. EESRK pritaria siūlomoms priemonėms, nors, kaip nurodyta nuomonėje dėl BŽP reformos, Komisija turėtų teikti paramos priemones siekiant išvengti gėlo vandens akvakultūros ir žemės ūkio sąveikos su žvejyba gėlame vandenyje.

3.4.1.28   Labiausiai į Šiaurę nutolusiuose ES regionuose kartais net šešis mėnesius trunkančio sezono metu žiemos žvejyba po ledo danga vykdoma tiek ežeruose, tiek pakrantėse. Sniegaeigiams ir ypatingai žiemos žvejybos įrangai taip pat turėtų būti teikiama EJRŽF parama.

3.4.2   Tvari akvakultūros plėtra

3.4.2.1   Šiam tikslui numatyta parama padės įgyvendinti šiuos ES prioritetus:

| — | skatinti inovacinę, konkurencingą ir žiniomis grindžiamą akvakultūrą, |
| --- | --- |

—

skatinti inovacinę, konkurencingą ir žiniomis grindžiamą akvakultūrą,

| — | skatinti tvarią ir išteklius tausojančią akvakultūrą. |
| --- | --- |

—

skatinti tvarią ir išteklius tausojančią akvakultūrą.

3.4.2.2   EESRK mano, kad parama akvakultūros įmonėms, neatsižvelgiant į jų dydį (labai mažos, MVĮ ir stambios) yra tinkama, tačiau mano, kad I priede stambioms akvakultūros įmonėms nustatytas sumažinimas yra nepagrįstas.

3.4.2.3   Pasiūlyme planuojama parama inovacijoms, investicijoms į ne maistui skirtos akvakultūros veiklą atviroje jūroje siekiant skatinti didelio augimo potencialo akvakultūrą, į savo produkcijos perdirbimą, pateikimą į rinką ir tiesioginį pardavimą, valdymo, pavadavimo ir konsultavimo paslaugų akvakultūros ūkiams sukūrimą ir žmogiškojo kapitalo ir tinklų kūrimo skatinimą.

3.4.2.4   Komitetas pritaria šiems pasiūlymams. Tačiau kalbant apie pastarąjį punktą ir siekiant pagerinti darbuotojų akvakultūros įmonėse vykdomą veiklą, EESRK siūlo sukurti konkrečią pagalbos priemonę, skirtą pagerinti tiek jūroje esančių akvakultūros ūkių, tiek pagalbinių akvakultūros laivų, įskaitant sausumoje esančius akvakultūros ūkius, darbuotojų sveikatos priežiūros ir saugos sąlygas.

3.4.2.5   EESRK siūlo panaikinti apribojimą, kad stambioms įmonėms paramą galima teikti tik mokymosi visą gyvenimą, žinių ir novatoriškos praktikos sklaidos ir kt. veiklai, nes visos šios veiklos svarba pateisina su įmonės dydžiu susijusių apribojimų netaikymą. Vis dėlto Komitetas mano, kad pirmenybę reikėtų teikti mažosioms ir vidutinėms įmonėms.

3.4.2.6   Siekiant padidinti akvakultūros gamybos vietų potencialą, EJRŽF gali remti tinkamiausių vietovių nustatymą, infrastruktūros tobulinimą ir užtikrinimą, kad nebūtų daroma didelė žala akvakultūrai.

3.4.2.7   EESRK mano, kad reikia remti investicijas į pagrindinių jūrų akvakultūros uostų arba iškrovimo vietų infrastruktūros gerinimą ir investicijas į atliekų ir šiukšlių surinkimo įrenginius.

3.4.2.8   Naujų akvakultūros įmonių skatinimas. EJRŽF gali remti naujų akvakultūros ūkininkų steigiamas labai mažas akvakultūros įmones, jei šie akvakultūros ūkininkai veiklą sektoriuje pradeda turėdami tinkamų įgūdžių ir tinkamą kvalifikaciją, jei jie, kaip vadovai, labai mažą įmonę steigia pirmą kartą ir jei jie pateikia verslo planą dėl akvakultūros veiklos vykdymo.

3.4.2.9   EESRK siūlo tokio pobūdžio paramą sieti su naujų darbo vietų kūrimu bet kurioje akvakultūros įmonėje, neatsižvelgiant į tai, ar ji naujai įsteigta, ar ne.

3.4.2.10   Siekiant skatinti itin aplinką tausojančią akvakultūrą, EJRŽF gali finansuoti tam tikras investicijas. EESRK mano, kad kaip ir žvejybos atveju, reikėtų įtraukti paramą investicijoms į išmetamo teršalų arba šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą ir į auditą bei energijos vartojimo efektyvumo programas.

3.4.2.11   Be to, parama taip pat gali būti teikiama perėjimui prie ekologinio valdymo ir audito sistemų bei ekologinės akvakultūros, akvakultūros sektoriaus teikiamoms aplinkos apsaugos paslaugoms, visuomenės sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės priemonėms.

3.4.2.12   EESRK mano, kad gyvūnų sveikata yra itin svarbi akvakultūros sektoriaus tvarumui, todėl reikėtų padidinti EJRŽF paramą šiai sričiai. Šiuo tikslu Komitetas siūlo steigti ir plėtoti sveikatos apsaugos grupes akvakultūros srityje tokiomis pat sąlygomis, kaip ir sėkmingai sausumos gyvulininkystės sektoriuje veikiančios grupės.

3.4.2.13   Pasiūlyme numatoma galimybė remti akvakultūros išteklių draudimą, kuris padengia nustatytus nuostolius. EESRK mano, kad jis turėtų padengti ir nuostolius, susijusius su ūkyje dėl natūralių priežasčių, nelaimingų atsitikimų ir kt. nugaišusių gyvūnų rinkimu ir utilizavimu, taip pat su jų skerdimu ir palaidojimu pačiame ūkyje dėl gyvūnų sveikatos priežasčių, gavus išankstinį administracijos leidimą.

3.4.3   Tvari žuvininkystės teritorijų plėtra

3.4.3.1   Šiam tikslui numatyta parama padės įgyvendinti ES prioritetą remti žuvininkystės rajonų suderintą ir integracinį vystymąsi skatinant užimtumo ir teritorinės sanglaudos didinimą. Ši parama gali būti teikiama mažesniems nei NUTS 3 lygio (2) žuvininkystės rajonams.

3.4.3.2   EESRK mano, kad tokios paramos teikimas tik pakrantės savivaldybėms, turinčioms daugiau nei 100 000 gyventojų, yra diskriminacinis, nes laivynai įsikūrę žvejybos uostuose ir tai nepriklauso nuo savivaldybių gyventojų skaičiaus.

3.4.3.3   Komisija siūlo atnaujinti ir sustiprinti žuvininkystės vietos veiklos grupes (ŽVVG), kurios pasiūlo vietos integracinio vystymosi strategijas, atspindinčias vietovės socialinę ir ekonominę sudėtį subalansuotai atstovaujant privačiajam, viešajam sektoriams ir pilietinei visuomenę.

3.4.3.4   Siekiant objektyviai įvertinti iki šiol šių grupių atlikto darbo, kurio tikslas – suteikti postūmį pakrantės teritorijoms, rezultatus, EESRK mano, jog labai svarbu, kad Komisija atliktų tokį vertinimą, kol šiai sričiai numatyta parama neintegruota į naujus fondus.

3.4.4   Pateikimas į rinką ir perdirbimas

3.4.4.1   Komisija planuoja imtis tam tikrų, su pateikimu į rinką ir perdirbimu susijusių priemonių, visų pirma skirtų parengti ir įgyvendinti gamintojų organizacijų gamybos ir pateikimo į rinką planus.

3.4.4.2   Nors EESRK pritaria šiai priemonei, padėsiančiai tausiai naudoti išteklius ir didinsiančiai įmonių konkurencingumą, jis mano, jog į šiuos planus būtina įtraukti lankstumo mechanizmą, nes globalioje rinkoje paklausos ir pasiūlos sąlygos gali pasikeisti bet kurią akimirką.

3.4.4.3   Pasiūlyme numatoma parama, skirta gamintojų organizacijoms kompensuoti už Bendro rinkos organizavimo reglamento II priede išvardytų žuvininkystės produktų sandėliavimą. Ši parama bus laipsniškai mažinama, o 2019 m. – visiškai panaikinta.

3.4.4.4   EESRK nepritaria tam, kad ši parama būtų laipsniškai mažinama, o 2019 m. visiškai panaikinta, nes ji labai padeda stabilizuoti rinkas, todėl Komitetas mano, kad reikėtų ją teikti iki 2020 m.

3.4.4.5   Komitetas nustatė, kad neliko kompensacinių išmokų už perdirbimui skirtus tunus mechanizmo, iki šiol taikyto pagal Bendro rinkų organizavimo reglamentą.

3.4.4.6   Šis mechanizmas buvo sukurtas visiškai ir visam laiku panaikinus bendrojo muitų tarifo muitus perdirbimui skirtiems nesmulkintiems tunams iš trečiųjų šalių. Komitetas mano, kad dėl šio mechanizmo panaikinimo ES produkcija atsidurtų akivaizdžiai mažiau palankioje padėtyje, nes turėtų konkuruoti su produktais, kuriems taikomi žemesni nei ES higienos ir sanitariniai reikalavimai. Todėl EESRK siūlo toliau taikyti minėtą kompensacinių išmokų mechanizmą.

3.4.4.7   EESRK mano, kad pasiūlyme numatoma parama privačiam sandėliavimui tunų gamintojams nekompensuos ir neužtikrins teisingų pajamų krintant tunų kainoms ES rinkoje – tai buvo kompensacinių išmokų sistemos sukūrimo tikslas.

3.4.4.8   Pasiūlyme nurodoma, kad gali būti teikiama tam tikra parama pateikimo į rinką priemonėms.

3.4.4.9   EESRK mano, kad šią paramą taip pat reikėtų teikti žuvininkystės ir akvakultūros įvaizdžio gerinimo komunikacijos kampanijų rengimui ir vykdymui. EESRK taip pat siūlo įtraukti naujus skirsnius, pavyzdžiui, dėl sektoriaus mugių ir komercinių renginių organizavimo ir dalyvavimo juose, dėl veiklos, kuria siekiama pagerinti įmonių galimybes naudotis inovacijomis, dėl mokymų apie pažangiausius metodus, naujus arba patobulintus procesus ir naujas ar patobulintas organizavimo sistemas.

3.4.4.10   Atsižvelgdamas į svarbų tarpžinybinių asociacijų vaidmenį propaguojant produktus ir gerinant jų pateikimą į rinką, Komitetas mano, kad reikėtų remti ne tik tokių asociacijų steigimą, bet ir jų vykdomą veiklą, kad jos galėtų atlikti patikėtas užduotis.

3.4.4.11   Be to, EJRŽF gali teikti paramą nustatytoms investicijoms į produktų perdirbimo veiklą. Komitetas mano, kad reikia įtraukti šiuos konkrečius tikslus: gerinti perdirbimo pramonės konkurencingumą, didinti visuomenės sveikatos reikalavimus ir gerinti produktų kokybę, mažinti neigiamą poveikį aplinkai ir didinti energijos vartojimo efektyvumą, geriau naudoti mažai naudojamas žuvų rūšis, šalutinius produktus ir atliekas, kurti, gaminti ir pateikti į rinką naujus produktus, gamyboje naudoti naujas technologijas ir novatoriškus metodus, atverti rinkas ir jas plėtoti, gerinti darbo sąlygas ir darbuotojų mokymą.

3.4.5   Atokiausi regionai

3.4.5.1   Pasiūlyme numatomas papildomų išlaidų kompensavimas atokiausiuose regionuose (Azorų salose, Madeiroje, Kanarų salose, Prancūzijos Gvianoje ir Reunjone) už žuvininkystės ir akvakultūros produktus. Komitetas mano, kad Komisija turėtų išsamiai paaiškinti, kaip buvo apskaičiuotas kiekvienam atokiausiam regionui skirtas biudžetas, ir kad ji turėtų nurodyti priežastį, kodėl Kanarų saloms skirtas biudžetas buvo sumažintas, o kitiems regionams – padidintas.

3.4.6   BŽP papildomos priemonės

3.4.6.1   EJRŽF gali teikti paramą ES kontrolės, tikrinimo ir priežiūros sistemos taikymui ir pirminių biologinių, techninių, aplinkos, socialinių ir ekonominių duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui pagal BŽP reglamentą. EESRK mano, kad ši parama yra būtina siekiant užtikrinti duomenų, įskaitant su darbo inspekcijos patikrinimais susijusius duomenis, visoje ES kontrolę ir rinkimą.

3.4.6.2   Daugeliui pirmiau minėtų priemonių pasiūlyme nustatomas apribojimas – parama gali būti teikiama tik vieną kartą per programavimo laikotarpį ir vienam žvejybos laivui. Šį apribojimą reikėtų panaikinti.

3.4.6.3   EESRK mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę įsteigti „krizių fondą“, kuris suteiktų galimybę patenkinti konkrečius sektoriaus poreikius, kad susidarius tam tikroms ypatingoms aplinkybėms, pavyzdžiui, pertvarkant laivyną dėl žvejybos susitarimų sustabdymo arba nepratęsimo, labai išaugus eksploatavimo išlaidoms, ištikus stichinėms nelaimėms ir kt., būtų galima imtis lanksčių neatidėliotinų priemonių.

3.5   Pagal tiesioginio valdymo principą valdomos finansinės priemonės

3.5.1   Integruota jūrų politika

3.5.1.1   Pasiūlyme numatoma keletas paramos priemonių, skirtų prisidėti prie ES IJP rengimo ir įgyvendinimo, siekiant skatinti integruotą jūrų reikalų ir pakrančių valdymą, prisidėti prie įvairiems jūrininkystės sektoriams ir (arba) sektorių politikos šakoms abipusiai naudingų tarpsektorinių iniciatyvų vystymo, remti tvarų ekonomikos augimą, užimtumą, inovacijas ir naujas technologijas naujai besikuriančiuose ir ateityje susikursiančiuose jūrininkystės sektoriuose pakrančių regionuose, skatinti tausoti jūrų aplinką, visų pirma jos biologinę įvairovę, ir saugomas jūrų teritorijas ir tausiai naudoti jūrų ir pakrantės išteklius. EESRK palankiai vertina siūlomas priemones.

3.5.1.2   Taip pat numatoma keletas paramos priemonių, skirtų palengvinti BŽP ir IJP įgyvendinimą, visų pirma jei tai susiję su mokslinėmis konsultacijomis pagal BŽP, konkrečiomis kontrolės ir priežiūros priemonėmis pagal BŽP, savanoriškais įnašais tarptautinėms organizacijoms, patariamosiomis tarybomis, informacija apie rinkas ir komunikacijos veikla. Komitetas mano, kad šios paramos priemonės yra tinkamos.

3.5.1.3   Komitetas pripažįsta svarbų regioninių patariamųjų tarybų vaidmenį. Tai institucijos, kurios gali patarti Komisijai, kaip spręsti įvairius, su BŽP susijusius klausimus, ir kuriose dalyvauja visi suinteresuotieji subjektai. Todėl Komitetas mano, jog ši parama turėtų būti pakankama, kad būtų galima užtikrinti sklandų šių tarybų veikimą ir kad jose dalyvautų visi jų nariai, įskaitant mokslininkus.

3.5.1.4   EESRK mano, kad EJRŽF turėtų finansuoti būsimą Įgūdžių ir darbo vietų kūrimo sektoriaus tarybą, kuri atitinka BŽP reformos, strategijos „Europa 2020“ ir komunikato „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“ (3) tikslus. Be to, Komitetas mano, kad reikėtų toliau finansuoti ES Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto veiklą. Tuo atveju, jei minėtas komitetas galiausiai būtų panaikintas, EESRK prašo įkurti Pramonės, rinkos ir bendrųjų reikalų patariamąją tarybą.

3.5.1.5   Kalbant apie informaciją apie rinkas, Komitetas teigiamai vertina bet kokią paramą su žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinka susijusios informacijos sklaidai ir plėtojimui.

3.5.2   Techninė pagalba

3.5.2.1   Pasiūlyme numatyta, kad Komisijos iniciatyva gali būti remiama techninė pagalba tvarios žvejybos susitarimų įgyvendinimui ir ES dalyvavimui regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose bei naujam Europos ŽVVG tinklo sukūrimui. Komitetas mano, kad šios paramos priemonės yra itin svarbios.

3.6   Įgyvendinimas

3.6.1   Galiausiai pasiūlyme labai išsamiai nagrinėjamas paramos programų įgyvendinimas tiek pagal pasidalijamojo, tiek pagal tiesioginio valdymo principą nustatant įgyvendinimo priemones, valstybių narių ir Komisijos valdymo ir kontrolės sistemas, priežiūros, vertinimo, informacijos ir komunikacijos mechanizmus.

3.6.2   EESRK pritaria įgyvendinimo sistemoms pagal abu: ir pasidalijamojo, ir tiesioginio valdymo, principus, nes jos atspindi Komisijos patirtį su visais formalumais, reikalingais norint pradėti, įgyvendinti, stebėti ir užbaigti paramos programas pagal BŽP ir IŽP.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Nuomonė CESE OL C 181, 2012 6 21, p. 183–195.

1

(2)  Žr. 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).

2

(3)  Žr. EESRK nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Darbo rinkos ir gebėjimų poreikių numatymas ir derinimas“, COM(2008) 868 final (OL C 128, 2010 5 18, p. 74).

3

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/141 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/141

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės tradicinių Europos maisto produktų propagavimo strategija“

(COM(2012) 148 final)

2012/C 299/25

Pranešėjas Armands KRAUZE

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. kovo 30 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės tradicinių Europos maisto produktų propagavimo strategija“

COM(2012) 148 final.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 26 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 136 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 10 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   ES informavimo ir skatinimo programos yra labai svarbios Europos gamintojams ir darbuotojams padedant įveikti didėjančios pasaulinės konkurencijos iššūkius ir užsitikrinti stiprią padėtį rinkoje, nes pagal jas vartotojams aiškinami aukštos kokybės, gyvūnų gerovės ir ES žemės ūkio produktų gamybos standartai ir skatinamas eksportas.

1.2   Kaip teigiama ankstesnėje nuomonėje dėl COM(2011) 436 final (1), EESRK pritaria dviem pagrindiniams naujos skatinimo politikos tikslams, orientuotiems į tikslinę rinką: informuoti vartotojus bei plėsti žinias apie ES rinką ir skatinti eksportą išorės rinkoje.

1.3   2014–2020 m. finansinėje programoje būtina numatyti naujų, papildomų išteklių, kurie būtų panaudoti, jei kiltų sektorių galinčios paliesti naujos krizės ir susiklostytų ypatinga padėtis ir jei šiems sunkumams įveikti nepakaktų BŽŪP asignavimų, skirtų skatinimo ir informavimo politikai. EESRK mano, kad tiesiog būtina padidinti informavimo apie žemės ūkio produktus, jų propagavimo vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse priemonių finansavimą.

1.4   EESRK mano, kad Komisija turėtų parengti aiškias gaires nacionalinių, daugiašalių ir trečiųjų šalių programų pareiškėjams valstybėse narėse. Reikėtų pagerinti programų vertinimą ir tai daryti taikant griežtą vertinimo sistemą su konkrečiais rodikliais. Būtinas didesnis skaidrumas atrenkant programas ir nustatant jų prioritetus nacionaliniu ir ES lygiu. Kad procedūra taptų paprastesnė, daugiašales programas pareiškėjai galėtų teikti tiesiai Komisijai. Pirmenybė turėtų būti teikiama daugiašalėms programoms, skirtoms keletui produktų – joms reikėtų taikyti palankesnę finansavimo sistemą, skiriant iki 60 proc. bendro ES finansavimo.

1.5   Reikėtų didinti lankstumą, kad įgyvendinimo etape programas būtų galima pritaikyti prie kintančių rinkos sąlygų. EESRK pritaria pasiūlymui pristatyti pamatinę daugiametę programą reikalaujant pateikti tik pirmųjų metų įgyvendinimo detales tais atvejais, kai prieš pradedant vykdyti minėtas programas buvo atlikti rinkos tyrimai ir poveikio vertinimai, taip sudarant galimybę koreguoti vėlesnių metų planus.

1.6   EESRK pabrėžia, kad propagavimą reglamentuojančiuose teisės aktuose turėtų būti išaiškintas prekės ženklo vaidmuo ir pusiausvyra tarp bendro pobūdžio propagavimo ir prekės ženklo propagavimo. Reikėtų išanalizuoti pagrindinę idėją propaguoti ES produktus konkrečiais prekės ženklais. Turėtų būti leista produkto kilmę minėti net tais atvejais, kai produktui kilmės nuoroda arba saugoma geografinė nuoroda nesuteikta. ES kilmės koncepcija galėtų būti perteikiama platesnės reikšmės reklaminiais šūkiais, nepažeidžiančiais vartotojo teisės gauti tinkamą informaciją.

1.7   Kalbant apie išorės rinkodaros priemonių tikslams skirtą bendrą europinį šūkį, tikslinga perteikti bendrą informaciją, kuri sujungtų į grupę ir apimtų visus europinius produktus. Gyvybiškai svarbu vartotojui pateikti aiškią, lengvai identifikuojamą informaciją.

1.8   EESRK pasisako už bendrą reikalavimus atitinkančių produktų sąrašą, siekiant supaprastinti procedūras. Sąrašas turėtų būti išplėstas, kad būtų galima skatinti kitoms Europos kokybiško maisto programoms, pagal kurias skleidžiama informacija apie Europos produktų kokybę, pavyzdžiui, nacionalinėms, regioninėms ir ekologiškų produktų programoms, priklausančius produktus.

1.9   EESRK mano, kad labai svarbu sukurti tinklą, leisiantį specialistams keistis geros praktikos pavyzdžiais, kad būtų įgyvendintos gerai struktūruotos, koordinuojamos daugiašalės skatinimo programos ir kampanijos, nepamirštant naujųjų technologijų taikymo. Be to, reikėtų išanalizuoti, kaip naujas technologijas būtų galima pritaikyti glaudesniam vartotojų ir gamintojų ryšiui užmegzti. Būtina užkirsti kelią, kad šie mechanizmai neiškreiptų rinkos arba konkurencijos.

2.   Pagrindinių komunikato nuostatų santrauka

2.1   Kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai, turi būti remiamas toks žemės ūkis, kuriuo užtikrinamas apsirūpinimo maistu saugumas, tausus gamtinių išteklių naudojimas, kaimo vietovių dinamiškumas, augimas ir užimtumas. Veiksminga skatinimo politika yra būtina sąlyga šiems tikslams pasiekti.

2.2   Skatinimo programoms finansuoti lėšų skiria: ES – ne daugiau kaip 50 proc., šakinės asociacijos – ne mažiau kaip 20 proc., valstybė narė – likusią dalį. Tačiau dažnai programoms, kurios teikiamos ES nepriklausančiose šalyse, trūksta užmojo, jų poveikis gana silpnas ir pavėluotas.

2.3   Komisijos komunikate nurodyti dabartinių skatinimo priemonių trūkumai, pavyzdžiui, biurokratizmas, pusiausvyros nebuvimas tarp patvirtintų priemonių ir pažangai trukdančių kliūčių. Tada Komisija pateikia pasiūlymus, kaip spręsti šias problemas ir pagerinti Europos žemės ūkio produktų įvaizdį.

2.4   Komunikate pateikti šie būsimos skatinimo politikos tikslai:

| — | daugiau pridėtinės europinės vertės, |
| --- | --- |

—

daugiau pridėtinės europinės vertės,

| — | patrauklesnė ir užtikrinto poveikio politika, |
| --- | --- |

—

patrauklesnė ir užtikrinto poveikio politika,

| — | paprastas administravimas ir |
| --- | --- |

—

paprastas administravimas ir

| — | didesnė įvairių skatinimo priemonių sąveika. |
| --- | --- |

—

didesnė įvairių skatinimo priemonių sąveika.

2.5   Komisija pateikia skatinimo politikos gairių metmenis.

2.5.1   Platesnė taikymo sritis

| — | Iniciatyvų taikymo sritis galėtų būti platesnė nei vien šakinės organizacijos. Galėtų būti įtrauktos privačios įmonės, siūlančios didelę pridėtinę vertę Europos Sąjungai. |
| --- | --- |

—

Iniciatyvų taikymo sritis galėtų būti platesnė nei vien šakinės organizacijos. Galėtų būti įtrauktos privačios įmonės, siūlančios didelę pridėtinę vertę Europos Sąjungai.

| — | Siūloma sudaryti vieną reikalavimus atitinkančių produktų sąrašą, kuo labiau suderintą su produktų, kuriems taikoma kokybės politika, sąrašu. Priemonės galėtų apimti temines žinutes ir bei būtų plačiai naudojamasi naujosiomis technologijomis, leidžiančiomis keistis geros praktikos pavyzdžiais, kad prekyba produktais vyktų sklandžiau. |
| --- | --- |

—

Siūloma sudaryti vieną reikalavimus atitinkančių produktų sąrašą, kuo labiau suderintą su produktų, kuriems taikoma kokybės politika, sąrašu. Priemonės galėtų apimti temines žinutes ir bei būtų plačiai naudojamasi naujosiomis technologijomis, leidžiančiomis keistis geros praktikos pavyzdžiais, kad prekyba produktais vyktų sklandžiau.

| — | Kad Europos žemės ūkio ir maisto produktų įvaizdis taptų geresnis, visose informavimo ir konsultacijų priemonėse turėtų būti aiškiai akcentuojama europietiška produkto kilmė. SKVN (saugomos kilmės vietos nuoroda) ir SGN (saugoma geografinė nuoroda) produktų atveju ir toliau bus galima nurodyti kilmę. |
| --- | --- |

—

Kad Europos žemės ūkio ir maisto produktų įvaizdis taptų geresnis, visose informavimo ir konsultacijų priemonėse turėtų būti aiškiai akcentuojama europietiška produkto kilmė. SKVN (saugomos kilmės vietos nuoroda) ir SGN (saugoma geografinė nuoroda) produktų atveju ir toliau bus galima nurodyti kilmę.

| — | Poveikio vertinime svarstytinų galimybių turėtų būti išorės rinkų mišrių programų, sudarytų iš bendro pobūdžio dalies ir komercinės dalies, kuri leistų pristatyti privačius prekės ženklus, įgyvendinimas. |
| --- | --- |

—

Poveikio vertinime svarstytinų galimybių turėtų būti išorės rinkų mišrių programų, sudarytų iš bendro pobūdžio dalies ir komercinės dalies, kuri leistų pristatyti privačius prekės ženklus, įgyvendinimas.

| — | Tvirtesnė parama bus skiriama Europos kokybiško maisto programų, pavyzdžiui, SKVN, SGN ir garantuotų tradicinių gaminių (GTG), skatinimui. |
| --- | --- |

—

Tvirtesnė parama bus skiriama Europos kokybiško maisto programų, pavyzdžiui, SKVN, SGN ir garantuotų tradicinių gaminių (GTG), skatinimui.

2.5.2   Platesnė veiklos sritis

| — | Turėtų vykti naujos rūšies veikla, apimanti techninę paramą padėti rinkos subjektams dalyvauti bendrai finansuojamose programose, vykdyti veiksmingas kampanijas arba vystyti savo eksporto veiklą. |
| --- | --- |

—

Turėtų vykti naujos rūšies veikla, apimanti techninę paramą padėti rinkos subjektams dalyvauti bendrai finansuojamose programose, vykdyti veiksmingas kampanijas arba vystyti savo eksporto veiklą.

2.5.3   Persvarstyti intervencijos metodai

| — | Šis persvarstymas susijęs su daugiašalėmis programomis, kurios šiuo metu neduoda laukiamų rezultatų. Toliau vyks aukšto lygio misijos į trečiąsias šalis, kuriose dalyvaus už žemės ūkį ir kaimo plėtrą atsakingas Komisijos narys; Komisija ir toliau dalyvaus tarptautinėse mugėse. |
| --- | --- |

—

Šis persvarstymas susijęs su daugiašalėmis programomis, kurios šiuo metu neduoda laukiamų rezultatų. Toliau vyks aukšto lygio misijos į trečiąsias šalis, kuriose dalyvaus už žemės ūkį ir kaimo plėtrą atsakingas Komisijos narys; Komisija ir toliau dalyvaus tarptautinėse mugėse.

2.5.4   Skatinimas ir krizė

| — | Atsižvelgiant į 2014–2020 m. finansinės programos suvaržymus, būtų sunkiau gauti papildomų asignavimų informavimo ir skatinimo priemonėms krizės padariniams pašalinti. Būtinas sprendimas, ar finansavimas Bendrijos lygmens reakcijai į krizę turėtų būti būsima skatinimo politika arba BŽŪP numatytos horizontaliosios priemonės. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į 2014–2020 m. finansinės programos suvaržymus, būtų sunkiau gauti papildomų asignavimų informavimo ir skatinimo priemonėms krizės padariniams pašalinti. Būtinas sprendimas, ar finansavimas Bendrijos lygmens reakcijai į krizę turėtų būti būsima skatinimo politika arba BŽŪP numatytos horizontaliosios priemonės.

2.5.5   Patobulintas ir supaprastintas administravimas

| — | Programų priežiūra ir administravimas turi būti paprastesni, lankstesni ir operatyvesni. |
| --- | --- |

—

Programų priežiūra ir administravimas turi būti paprastesni, lankstesni ir operatyvesni.

2.5.6   Didesnis skatinimo ir informavimo priemonių derėjimas

| — | Priemonės, vykdomos pagal skatinimo sistemą, ir kitos šios srities priemonės labiau derės tarpusavyje ir su bendra žemės ūkio politika. |
| --- | --- |

—

Priemonės, vykdomos pagal skatinimo sistemą, ir kitos šios srities priemonės labiau derės tarpusavyje ir su bendra žemės ūkio politika.

3.   Pasiūlymo analizė ir Komiteto pastabos

3.1   Ankstesnėse EESRK nuomonėse būdavo teigiama, kad, atsižvelgiant į iššūkius, su kuriais susiduria Europos žemės ūkio politika, vis svarbiau tampa propaguoti ES žemės ūkio ir maisto produktus, kad jie įsitvirtintų kaip didelės pridėtinės vertės produktai ir kad ES išlaikytų savo kaip didžiausios maisto tiekėjos pozicijas (2).

3.2   EESRK pabrėžia, kokie svarbūs du pagrindiniai naujos šiam sektoriui skirtos Europos politikos tikslai: pirma, vartotojų informavimas ir žinių apie ES rinkoje siūlomų produktų kokybės standartus ir didelę pridėtinę vertę didinimas, pabrėžiant tvirtesnes gamybos, ženklinimo, atsekamumo ir maisto saugos garantijas, taip pat griežtesnius aplinkos apsaugos, gyvūnų gerovės reikalavimus ir deramą pagarbą darbuotojų teisėms; ir antra, eksporto skatinimas išorinėje rinkoje, pabrėžiant Europos produktų kokybines, maistines ir gastronomines savybes, tvarumą ir saugumą.

3.3   Komitetas pritaria Komisijos žingsniui persvarstyti dabartinę ES informavimo ir skatinimo politiką, kad ji taptų veiksmingesnė, tikslingesnė ir ambicingesnė.

3.4   Komitetas iš esmės remia Komisijos komunikate pateiktus pasiūlymus ir gaires dėl būsimos politikos, skirtos skatinti žemės ūkio produktus, kad padidėtų sektoriaus konkurencingumas ir būtų pateikta daugiau informacijos apie aukštus Europos žemės ūkio maisto produktų modelio standartus.

3.5   EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos komunikate nėra nuostatų dėl automatinių ar pusiau automatinių mechanizmų, kuriais būtų galima padėti šalims, kurių ekonomika nukentėjo nuo maisto krizės, atsigauti, ir kurie būtų greiti, veiksmingi, sistemingi ir efektyvūs. EESRK pripažįsta, kad dėl dabartinės finansų krizės biudžetas ribotas, tačiau mano, kad yra būtina padidinti informavimo apie žemės ūkio produktus ir jų skatinimo vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse priemonių finansavimą. 2014–2020 m. finansinėje programoje būtina laiku numatyti naujų, papildomų išteklių, kurie būtų panaudoti, jei kiltų sektorių galinčios paliesti naujos krizės ir susiklostytų ypatinga padėtis ir jei šiems sunkumams įveikti nepakaktų BŽŪP asignavimų, skirtų skatinimo ir informavimo politikai.

3.6   EESRK pabrėžia, kad programose turėtų būti pateikta vizija apie europinę ir pridėtinę vertę, nepamirštant skirti dėmesio darbo vietų kūrimui, ir mano, kad Komisija turėtų parengti aiškias gaires nacionalinių, daugiašalių ir trečiųjų šalių programų pareiškėjams valstybėse narėse. Reikėtų pagerinti programų vertinimą ir tai daryti taikant griežtą vertinimo sistemą su konkrečiais rodikliais. Labai svarbus didesnis skaidrumas atrenkant programas ir nustatant jų prioritetus nacionaliniu ir ES lygiu. Kad procedūros taptų paprastesnės, daugiašalės programos galėtų būti teikiamos tiesiogiai Komisijai, o atrankos procesus nacionaliniu ir ES lygmenimis reikėtų paspartinti.

3.7   Dėl siūlymo išplėsti skatinimo programų pagalbos gavėjų ratą, EESRK mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama žemės ūkio ir maisto produktų sektoriaus šakinėms organizacijoms, nes būtent jos suburia verslo įmones ir finansiškai prisideda prie jų veiklos. Visi kiti pagalbos gavėjai turėtų būti tvirtinami tik gavus šakinių organizacijų rekomendaciją.

3.8   Bet kuri šakinė organizacija, kuri siūlo programą, turėtų turėti galimybę viena ar kartu su kita organizacija tapti projekto valdytoja, priklausomai nuo iniciatyvos masto, gebėjimų ir turimos patirties. Turėtų būti apsvarstyta galimybė leisti mažesnėms šakinėms asociacijoms iš naujų valstybių narių kaip pagalbos gavėjoms ir valdymo organams teikti paraiškas skatinimo programoms, nes jos geriausiai žino savo tradicinius produktus ir kaip juos skatinti.

3.9   EESRK pasisako už bendrą reikalavimus atitinkančių produktų sąrašą, siekiant supaprastinti procedūras. Produktų, kurie patenka į nagrinėjamų teisės aktų taikymo sritį, sąrašas turėtų būti išplėstas, kad būtų galima skatinti visus produktus, kuriais siunčiama arba gali būti stiprinama žinia apie aukštą Europos produktų kokybę. Galbūt vertėtų ir turėtų būti galima pažymėti produktų, kurių nacionalinis identitetas yra tvirtas, nacionalinę kilmę, net jei jie neturi SKVN ar SGN. Tačiau Komitetas mano, kad priemonės šiems pasiūlymams įgyvendinti turėtų būti subalansuotos atsižvelgiant į būtinybę pirmiausia skatinti ES produktus.

3.10   Komitetas pritaria pasiūlymui sukurti europinę platformą specialistams keistis geros praktikos pavyzdžiais vystant ir įgyvendinant tinkamai struktūruotas ir koordinuotas daugiašales skatinimo kampanijas, pasitelkiant ir naująsias technologijas, kurios šioje srityje gali praversti. Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas užtikrinti, kad dėl šių naudojamų mechanizmų nebus iškreipta nei rinka, nei konkurencija.

3.11   Ieškant būdų patobulinti kokybės programas ir rengiant jas keletui šalių, EESRK sutinka, kad šioms daugiašalėms programoms būtų teikiama pirmenybė, nes jos atspindi tikrąjį europinį matmenį ir joms reikalinga ES parama. EESRK siūlo Komisijai daugiau prisidėti, pirmiausia toje srityje, kuri susijusi su besiformuojančiomis rinkomis.

3.12   Komitetas palankiai vertina pasiūlymą leisti programų populiarintojams pateikti išsamią pirmųjų metų įgyvendinimo informaciją tik tais atvejais, kai prieš pradedant minėtas programas buvo atlikti rinkos tyrimai ir poveikio vertinimai siekiant nustatyti, kokios galimybės yra pasiekti tikslus, ir pateikti išsamią informaciją dėl tolesnių metų vėliau. Taip programos taps lankstesnės ir sudarys galimybę reaguoti į rinkos signalus.

3.13   Be komunikate paminėtų Europos kokybiško maisto programų (SKVN, SGN ir GTG), galima būtų numatyti kitas kokybiško maisto programas, pavyzdžiui, susietas su ekologiška gamyba ir regionine kokybe.

3.14   EESRK mano, kad skatinimą reglamentuojančiuose teisės aktuose turėtų būti paaiškintas prekės ženklo vaidmuo ir pusiausvyra tarp bendro pobūdžio skatinimo ir prekės ženklo skatinimo, ypač ES nepriklausančiose šalyse. Taip bus padidintas skatinimo kampanijų veiksmingumas (didesnis poveikis ir importuotojams, ir vartotojams) ir bus labiau skatinamos dalyvauti įmonės, kurios galiausiai prisideda prie šių veiksmų finansavimo. Siekiant užtikrinti išsamią ir skaidrią informaciją, turėtų būti leista minėti produkto kilmę net tais atvejais, kai produktui nesuteikta kilmės nuoroda arba saugoma geografinė nuoroda. ES kilmės koncepcija galėtų būti perteikiama platesnės reikšmės reklaminiais šūkiais, nepažeidžiančiais vartotojo teisės gauti tinkamą informaciją.

3.15   Supaprastinimo požiūriu, reikėtų pritarti minčiai suderinti įvairių skatinimo programų biudžetus.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  CESE, OL C 43, 2012 02 15, p. 59-64.

1

(2)  CESE 1859/2011, OL C 43, 2012 2 15, p. 59–64.

2

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/145 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/145

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007, nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą

(COM(2012) 155 final – 2012/0077 (COD))

2012/C 299/26

Be tyrimo grupės dirbantis pranešėjas Seppo KALLIO

Europos Parlamentas, 2012 m. balandžio 18 d., ir Taryba, 2012 m. balandžio 24 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007, nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą

COM(2012) 155 final – 2012/0077 (COD).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 26 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 141 nariui balsavus už ir 10 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK labai palankiai vertina sėkmingą Baltijos jūros menkių išteklių planą ir mano, kad svarbu šį planą pratęsti. |
| --- | --- |

1.1

EESRK labai palankiai vertina sėkmingą Baltijos jūros menkių išteklių planą ir mano, kad svarbu šį planą pratęsti.

| 1.2 | Komitetas mano, kad siūlomi 4, 5 ir 8 straipsnių ir 29 straipsnio 2, 3 ir 4 dalių pakeitimai yra priimtini ir būtini techniniai pakeitimai norint atitikti SESV. |
| --- | --- |

1.2

Komitetas mano, kad siūlomi 4, 5 ir 8 straipsnių ir 29 straipsnio 2, 3 ir 4 dalių pakeitimai yra priimtini ir būtini techniniai pakeitimai norint atitikti SESV.

| 1.3 | EESRK nepritaria tam, kad Komisija būtų įgaliota priimti deleguotuosius aktus dėl mirtingumo dėl žvejybos koeficientų, kaip siūloma 27 ir 29a straipsniuose. Komitetas mano, kad tai Tarybos prerogatyva priimti sprendimus šioje srityje pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

1.3

EESRK nepritaria tam, kad Komisija būtų įgaliota priimti deleguotuosius aktus dėl mirtingumo dėl žvejybos koeficientų, kaip siūloma 27 ir 29a straipsniuose. Komitetas mano, kad tai Tarybos prerogatyva priimti sprendimus šioje srityje pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį.

2.   Įžanga

| 2.1 | Remiantis Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) ataskaitomis, Baltijos jūros menkių ištekliai pirmojo dešimtmečio pradžioje buvo žvejojami pernelyg intensyviai. ICES 25–32 pakvadračiuose, dėl rytinės Baltijos jūros dalies menkių mirtingumo dėl žvejybos koeficientų išteklių sumažėjo tiek, kad kilo grėsmė išnykti. Vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių ICES 22–24 pakvadračiuose būklė šiek tiek geresnė, tačiau išteklių kiekis buvo akivaizdžiai mažesnis už ilgalaikį potencialų lygį. Todėl 2007 m. rugsėjo 18 d. ir buvo priimtas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007, nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą. Plano tikslas buvo užtikrinti, kad Baltijos jūros menkių ištekliai galėtų būti naudojami tvariomis ekonominėmis, aplinkos ir socialinėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

2.1

Remiantis Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) ataskaitomis, Baltijos jūros menkių ištekliai pirmojo dešimtmečio pradžioje buvo žvejojami pernelyg intensyviai. ICES 25–32 pakvadračiuose, dėl rytinės Baltijos jūros dalies menkių mirtingumo dėl žvejybos koeficientų išteklių sumažėjo tiek, kad kilo grėsmė išnykti. Vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių ICES 22–24 pakvadračiuose būklė šiek tiek geresnė, tačiau išteklių kiekis buvo akivaizdžiai mažesnis už ilgalaikį potencialų lygį. Todėl 2007 m. rugsėjo 18 d. ir buvo priimtas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007, nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą. Plano tikslas buvo užtikrinti, kad Baltijos jūros menkių ištekliai galėtų būti naudojami tvariomis ekonominėmis, aplinkos ir socialinėmis sąlygomis.

| 2.2 | Šiam tikslui pasiekti plane nustatytos metinių šių išteklių žvejybos galimybių, išreikštų bendru leidžiamu sužvejoti kiekiu ir žvejybos pastangomis, nustatymo taisyklės. Šios taisyklės apima mirtingumo dėl žvejybos parametrą, pagrįstą mokslinėmis rekomendacijomis ir skirtą nustatyti išteklių gyvybingumą. Be to, reglamento 27 straipsnyje nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma nustato mirtingumo dėl žvejybos koeficientą, kad būtų užtikrintas plane nustatytų valdymo tikslų įgyvendinimas. Panašiai ir 26 straipsnyje numatyta, kad Taryba gali modifikuoti planą, kad būtų užtikrintas tikslų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

2.2

Šiam tikslui pasiekti plane nustatytos metinių šių išteklių žvejybos galimybių, išreikštų bendru leidžiamu sužvejoti kiekiu ir žvejybos pastangomis, nustatymo taisyklės. Šios taisyklės apima mirtingumo dėl žvejybos parametrą, pagrįstą mokslinėmis rekomendacijomis ir skirtą nustatyti išteklių gyvybingumą. Be to, reglamento 27 straipsnyje nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma nustato mirtingumo dėl žvejybos koeficientą, kad būtų užtikrintas plane nustatytų valdymo tikslų įgyvendinimas. Panašiai ir 26 straipsnyje numatyta, kad Taryba gali modifikuoti planą, kad būtų užtikrintas tikslų įgyvendinimas.

| 2.3 | Planas buvo sėkmingai įgyvendintas. Abiejų Baltijos jūros dalių menkių išteklių mirtingumo dėl žvejybos koeficientai yra mažesni už dabartiniame plane nurodytus planinius kiekius. Rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių mirtingumas dėl žvejybos taip pat yra mažesnis už didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (angl. MSY) lygį ir neršiančių žuvų išteklių padaugėjo beveik keturis kartus nuo tada, kai buvo pradėtas įgyvendinti planas. Kalbant apie vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklius, ši tendencija buvo lėtesnė, tačiau akivaizdžiai judama reikiama kryptimi. |
| --- | --- |

2.3

Planas buvo sėkmingai įgyvendintas. Abiejų Baltijos jūros dalių menkių išteklių mirtingumo dėl žvejybos koeficientai yra mažesni už dabartiniame plane nurodytus planinius kiekius. Rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių mirtingumas dėl žvejybos taip pat yra mažesnis už didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (angl. MSY) lygį ir neršiančių žuvų išteklių padaugėjo beveik keturis kartus nuo tada, kai buvo pradėtas įgyvendinti planas. Kalbant apie vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklius, ši tendencija buvo lėtesnė, tačiau akivaizdžiai judama reikiama kryptimi.

3.   Komisijos pasiūlymas

| 3.1 | Komisijos pasiūlymo tikslas yra iš dalies pakeisti 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1098/2007, nustatantį Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą. Šis teisės aktas priimtas prieš įsigaliojant Sutarčiai dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir todėl jį būtina iš dalies keisti pagal naująją Sutartį. |
| --- | --- |

3.1

Komisijos pasiūlymo tikslas yra iš dalies pakeisti 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1098/2007, nustatantį Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą. Šis teisės aktas priimtas prieš įsigaliojant Sutarčiai dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir todėl jį būtina iš dalies keisti pagal naująją Sutartį.

| 3.2 | SESV 290 straipsnyje numatyta, kad įstatymo galią turinčiu teisės aktu galima Komisijai deleguoti įgaliojimus priimti visuotinai taikomus įstatymo galios neturinčius teisės aktus, papildančius ar iš dalies keičiančius neesmines įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatas. Komisija siūlo reglamento 26 ir 27 straipsniuose numatytą sprendimų priėmimo procedūrą pakeisti į deleguotųjų įgaliojimų, kuriuos Komisija vykdo, kad stebėtų plano ir mirtingumo dėl žvejybos tikslų vykdymą, sistemą. |
| --- | --- |

3.2

SESV 290 straipsnyje numatyta, kad įstatymo galią turinčiu teisės aktu galima Komisijai deleguoti įgaliojimus priimti visuotinai taikomus įstatymo galios neturinčius teisės aktus, papildančius ar iš dalies keičiančius neesmines įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatas. Komisija siūlo reglamento 26 ir 27 straipsniuose numatytą sprendimų priėmimo procedūrą pakeisti į deleguotųjų įgaliojimų, kuriuos Komisija vykdo, kad stebėtų plano ir mirtingumo dėl žvejybos tikslų vykdymą, sistemą.

| 3.3 | Plane reikalaujama kas treji metai vertinti valdymo priemonių poveikį atitinkamiems ištekliams ir žvejybos rūšims. Laikytis šio reikalavimo labai sunku, nes tinkamam vertinimui atlikti trūksta reikiamų duomenų. Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, išsamaus trejų metų plano įgyvendinimo rezultatų vertinimo negalima atlikti anksčiau nei praėjus penkeriems metams nuo plano įgyvendinimo pradžios. Todėl turėtų būti pakoreguotas plano įgyvendinimo rezultatų vertinimo terminas. |
| --- | --- |

3.3

Plane reikalaujama kas treji metai vertinti valdymo priemonių poveikį atitinkamiems ištekliams ir žvejybos rūšims. Laikytis šio reikalavimo labai sunku, nes tinkamam vertinimui atlikti trūksta reikiamų duomenų. Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, išsamaus trejų metų plano įgyvendinimo rezultatų vertinimo negalima atlikti anksčiau nei praėjus penkeriems metams nuo plano įgyvendinimo pradžios. Todėl turėtų būti pakoreguotas plano įgyvendinimo rezultatų vertinimo terminas.

| 3.4 | Komisija taip pat siūlo suteikti jai įgyvendinimo įgaliojimus, kad būtų galima nustatyti, ar įvykdytos 29 straipsnyje nustatytos sąlygos dėl priemonių netaikymo tam tikriems Baltijos jūros regionams. |
| --- | --- |

3.4

Komisija taip pat siūlo suteikti jai įgyvendinimo įgaliojimus, kad būtų galima nustatyti, ar įvykdytos 29 straipsnyje nustatytos sąlygos dėl priemonių netaikymo tam tikriems Baltijos jūros regionams.

| 3.5 | Be to, Komisija ir valstybės narės įsipareigojo užtikrinti, kad ne vėliau kaip iki 2015 m. išeikvotų išteklių būklė atitiktų didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (MSY) lygį, nors šis įsipareigojimas ir neįtrauktas į plano tikslus. Kad būtų išvengta neaiškumų, plane reikėtų paminėti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį. |
| --- | --- |

3.5

Be to, Komisija ir valstybės narės įsipareigojo užtikrinti, kad ne vėliau kaip iki 2015 m. išeikvotų išteklių būklė atitiktų didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (MSY) lygį, nors šis įsipareigojimas ir neįtrauktas į plano tikslus. Kad būtų išvengta neaiškumų, plane reikėtų paminėti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį.

| 3.6 | 5 ir 8 straipsniai, nustatantys menkių išteklių DLSK (didžiausią leidžiamą sužvejoti kiekį) ir didžiausio nebuvimo uoste dienų skaičių, turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, siekiant paaiškinti, kad šiuo klausimu taikoma Sutartyje numatyta procedūra. |
| --- | --- |

3.6

5 ir 8 straipsniai, nustatantys menkių išteklių DLSK (didžiausią leidžiamą sužvejoti kiekį) ir didžiausio nebuvimo uoste dienų skaičių, turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, siekiant paaiškinti, kad šiuo klausimu taikoma Sutartyje numatyta procedūra.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1 | EESRK labai palankiai vertina sėkmingą Baltijos jūros menkių išteklių planą ir mano, kad svarbu šį planą išplėsti. |
| --- | --- |

4.1

EESRK labai palankiai vertina sėkmingą Baltijos jūros menkių išteklių planą ir mano, kad svarbu šį planą išplėsti.

| 4.2 | Komisijos pasiūlymu iš dalies keičiami plano tikslai, numatyti 4 straipsnyje. EESRK mano, kad siūlymas paminėti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį atitinka bendrus ES tikslus žuvų išteklių srityje. |
| --- | --- |

4.2

Komisijos pasiūlymu iš dalies keičiami plano tikslai, numatyti 4 straipsnyje. EESRK mano, kad siūlymas paminėti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį atitinka bendrus ES tikslus žuvų išteklių srityje.

| 4.3 | Komisija siūlo iš dalies pakeisti plano 5 ir 8 straipsnius, pakeičiant Tarybos sprendimus, priimamus kvalifikuota dauguma, sprendimais, atitinkančiais naująją Sutartį. Tai – techniniai pakeitimai, atspindintys SESV nustatytą pakeistą sprendimų priėmimo procedūrą. |
| --- | --- |

4.3

Komisija siūlo iš dalies pakeisti plano 5 ir 8 straipsnius, pakeičiant Tarybos sprendimus, priimamus kvalifikuota dauguma, sprendimais, atitinkančiais naująją Sutartį. Tai – techniniai pakeitimai, atspindintys SESV nustatytą pakeistą sprendimų priėmimo procedūrą.

| 4.4 | Komisija 26 straipsnyje siūlo planą vertinti kas penkerius metus. EESRK pritaria nurodytoms priežastims, kuriomis pagrindžiamas toks pasiūlymas, tačiau pastebi, kad menkių išteklių būklė turėtų būti stebima kasmet pagal planą, susijusį su ICES žuvų išteklių vertinimais. |
| --- | --- |

4.4

Komisija 26 straipsnyje siūlo planą vertinti kas penkerius metus. EESRK pritaria nurodytoms priežastims, kuriomis pagrindžiamas toks pasiūlymas, tačiau pastebi, kad menkių išteklių būklė turėtų būti stebima kasmet pagal planą, susijusį su ICES žuvų išteklių vertinimais.

| 4.5 | Komisija, atsižvelgdama į dabartinę sprendimų priėmimo procedūrą, siūlo iš dalies pakeisti 29 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, kad būtų suteiktos išimtys dėl sužvejojamo kiekio apribojimų. Pagal pasiūlymą Komisija išimtis tvirtintų kiekvienais metais priimdama įgyvendinimo aktus, o valstybių narių atstovų komitetas vertintų ir skelbtų ataskaitą šiuo klausimu. EESRK palankiai vertina Komisijos kompetencijos išplėtimą šioje srityje, tačiau pabrėžia, kad sprendimų projektai turėtų būti pateikiami pakankamai anksti, kad vertinimas būtų atliktas iki kito žvejybos laikotarpio. |
| --- | --- |

4.5

Komisija, atsižvelgdama į dabartinę sprendimų priėmimo procedūrą, siūlo iš dalies pakeisti 29 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, kad būtų suteiktos išimtys dėl sužvejojamo kiekio apribojimų. Pagal pasiūlymą Komisija išimtis tvirtintų kiekvienais metais priimdama įgyvendinimo aktus, o valstybių narių atstovų komitetas vertintų ir skelbtų ataskaitą šiuo klausimu. EESRK palankiai vertina Komisijos kompetencijos išplėtimą šioje srityje, tačiau pabrėžia, kad sprendimų projektai turėtų būti pateikiami pakankamai anksti, kad vertinimas būtų atliktas iki kito žvejybos laikotarpio.

| 4.6 | Pasiūlymu iš dalies pakeičiami 27 ir 29 straipsniai, kad Komisijai būtų suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. EESRK savo požiūrį šiuo klausimu yra išdėstęs ankstesnėse nuomonėse (1). Šiose nuomonėse atkreipiamas dėmesys į tai, kad įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus turi būti suteikiami ribotam laikotarpiui. Be to, deleguotieji aktai turėtų būti susiję su sritimis, kuriose būtina skubiai priimti sprendimus. |
| --- | --- |

4.6

Pasiūlymu iš dalies pakeičiami 27 ir 29 straipsniai, kad Komisijai būtų suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. EESRK savo požiūrį šiuo klausimu yra išdėstęs ankstesnėse nuomonėse (1). Šiose nuomonėse atkreipiamas dėmesys į tai, kad įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus turi būti suteikiami ribotam laikotarpiui. Be to, deleguotieji aktai turėtų būti susiję su sritimis, kuriose būtina skubiai priimti sprendimus.

| 4.7 | 29a straipsnyje pateiktas pasiūlymas suteikti Komisijai įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus pagal 26 ir 27 straipsnius gerokai pakeistų ES žvejybos politikos formavimo principus. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pateisinami tuo, kad Komisijos ir Parlamento bendro sprendimų priėmimo procedūra šiuo metu yra lėta. EESRK mano, kad šios problemos sprendimo pirmiausia reikėtų ieškoti išaiškinant įgaliojimų tarp Parlamento ir Tarybos paskirstymą pagal SESV 43 straipsnio 2 ir 3 dalis. EESRK supratimu, mirtingumo dėl žvejybos koeficientas, nustatytas pagal plano 27 straipsnį, yra tiesiogiai susijęs su žvejybos galimybių nustatymu ir paskirstymu, t. y. jis priklauso išimtinei Tarybos kompetencijai pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

4.7

29a straipsnyje pateiktas pasiūlymas suteikti Komisijai įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus pagal 26 ir 27 straipsnius gerokai pakeistų ES žvejybos politikos formavimo principus. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pateisinami tuo, kad Komisijos ir Parlamento bendro sprendimų priėmimo procedūra šiuo metu yra lėta. EESRK mano, kad šios problemos sprendimo pirmiausia reikėtų ieškoti išaiškinant įgaliojimų tarp Parlamento ir Tarybos paskirstymą pagal SESV 43 straipsnio 2 ir 3 dalis. EESRK supratimu, mirtingumo dėl žvejybos koeficientas, nustatytas pagal plano 27 straipsnį, yra tiesiogiai susijęs su žvejybos galimybių nustatymu ir paskirstymu, t. y. jis priklauso išimtinei Tarybos kompetencijai pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį.

| 4.8 | Baltijos jūros menkių išteklių planas taip pat skirtas užtikrinti stabilias žvejybos galimybes, pagal kurias komercinės žvejybos bendrovės gali užtikrintai vystyti savo žvejybos veiklą. EESRK baiminasi, kad, suteikus Komisijai įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus dėl mirtingumo dėl žvejybos tikslinio koeficiento, pagal kurį nustatomos bazinės žvejybos kvotos, pakeitimo, artimoje ateityje galėtų sparčiai pasikeisti žvejybos kvotos, kurios būtų žalingos žvejybos pramonei. |
| --- | --- |

4.8

Baltijos jūros menkių išteklių planas taip pat skirtas užtikrinti stabilias žvejybos galimybes, pagal kurias komercinės žvejybos bendrovės gali užtikrintai vystyti savo žvejybos veiklą. EESRK baiminasi, kad, suteikus Komisijai įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus dėl mirtingumo dėl žvejybos tikslinio koeficiento, pagal kurį nustatomos bazinės žvejybos kvotos, pakeitimo, artimoje ateityje galėtų sparčiai pasikeisti žvejybos kvotos, kurios būtų žalingos žvejybos pramonei.

| 4.9 | Kita priežastis, kodėl Taryba turi ir toliau likti atsakinga už sprendimų priėmimą dėl plane taikomų mirtingumo dėl žvejybos tikslinių koeficientų – kasmet kintantys principai, kuriais remiantis teikiamos mokslinės rekomendacijos. Mokslinėse rekomendacijose neatsižvelgiama į socialinių ir ekonominių sąlygų stabilumą. Skaičiavimo principų ar metodų pasikeitimas gali gerokai pakoreguoti mirtingumo dėl žvejybos tikslinį koeficientą, kurį rekomenduoja mokslininkai, ir neįvyks joks apčiuopiamas žuvų išteklių pokytis. |
| --- | --- |

4.9

Kita priežastis, kodėl Taryba turi ir toliau likti atsakinga už sprendimų priėmimą dėl plane taikomų mirtingumo dėl žvejybos tikslinių koeficientų – kasmet kintantys principai, kuriais remiantis teikiamos mokslinės rekomendacijos. Mokslinėse rekomendacijose neatsižvelgiama į socialinių ir ekonominių sąlygų stabilumą. Skaičiavimo principų ar metodų pasikeitimas gali gerokai pakoreguoti mirtingumo dėl žvejybos tikslinį koeficientą, kurį rekomenduoja mokslininkai, ir neįvyks joks apčiuopiamas žuvų išteklių pokytis.

| 4.10 | Be to, EESRK atkreipia dėmesį į dabartines pastangas sukurti bendrą modelį reguliuoti Baltijos jūros menkių ir pelaginių žuvų rūšis. Šiuo modeliu besiremiantis planas galiausiai išstums Baltijos jūros menkių išteklių daugiametį planą ir nėra jokių priežasčių keisti sėkmingai įgyvendinamą dabartinį planą, tik reikia atlikti būtinus pakeitimus. |
| --- | --- |

4.10

Be to, EESRK atkreipia dėmesį į dabartines pastangas sukurti bendrą modelį reguliuoti Baltijos jūros menkių ir pelaginių žuvų rūšis. Šiuo modeliu besiremiantis planas galiausiai išstums Baltijos jūros menkių išteklių daugiametį planą ir nėra jokių priežasčių keisti sėkmingai įgyvendinamą dabartinį planą, tik reikia atlikti būtinus pakeitimus.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  CESE, OL C 107, 2011 4 6, p. 33–36 ir CESE, OL C 43, 2012 2 15, p. 56–59.

1

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/148 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/148

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Itin našus skaičiavimas. Europa pasaulinėse lenktynėse“

(COM(2012) 45 final)

2012/C 299/27

Pranešėja Isabel CAÑO AGUILAR

2012 m. balandžio 18 d. Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Itin našus skaičiavimas. Europa pasaulinėse lenktynėse“

COM(2012) 45 final.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 25 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 143 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Santrauka ir rekomendacijos

1.1   Komitetas iš esmės pritaria Komisijos komunikatui ir tvirtai remia jos tikslus. Itin našus skaičiavimas (INS, angl. High Performance Computing) reikalingas siekiant įgyti naujų žinių ir kuriant daugelį novatoriškų produktų, procesų ir paslaugų.

1.2   INS yra skaitmeninės darbotvarkės dalis ir tapo gyvybiškai svarbi šiuolaikinių mokslinių tyrimų ir nacionalinės ekonomikos priemonė, įskaitant energetikos, klimato, sveikatos, ekonomikos, socialinę ir gynybos politiką. INS yra strategiškai svarbus strategijai „Europa 2020“.

1.3   Komitetas remia tolesnį Europos INS aplinkos plėtojimą ir šiuo tikslu jau sukurtą Europos pažangiųjų skaičiavimų srities partnerystės (PRACE) mokslinių tyrimų infrastruktūrą, kuria siekiama visiems galimiems naudotojams ir subjektams ES, visų pirma universitetuose ir MVĮ, užtikrinti plačias galimybes vienodomis sąlygomis naudotis INS ištekliais.

1.4   Svarbūs yra ne tik sutartinės teisės ir finansiniai efektyvios INS aplinkos aspektai; plėtojant INS vienodai svarbu, pirma, kurti naujos kartos kompiuterių techninę įrangą, vadinamuosius eksalygmens kompiuterius (angl. exascale computer), antra, kurti ir platinti jų naudojimui reikalingą, labai pažangią priemonę, t. y., programinę įrangą. Abiejų šių uždavinių sprendimui reikėtų skirti tiek pat dėmesio.

1.5   Todėl Komitetas remia pasiūlymą – dabartinį ES investicijų į INS sritį lygį padvigubinti iki 1,2 mlrd. eurų per metus. Šiam tikslui papildomai reikėtų 600 mln. eurų per metus, kuriuos pirmiausia turėtų skirti ES, valstybės narės ir pramonės naudotojai. Taip būtų pasiektas kitų pasaulio regionų lygį atitinkantis investicijų lygis. Maždaug pusę šių papildomų išteklių reikėtų skirti INS sistemoms ir bandymų įrenginiams įsigyti, kitą pusę vienodomis dalimis skirti profesiniam mokymui ir INS programinei įrangai kurti ir tobulinti.

1.6   Tam reikalingas mokslinių tyrimų institutų arba universitetų ir pramonės bendradarbiavimas. Komiteto nuomone, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė yra jau sėkmingai išbandyta ir šiam tikslui ypač tinkama priemonė. Pavieniais atvejais būtų galima naudoti ir ikiprekybinius viešuosius pirkimus, tačiau Komisija jokiu būdu jų neturėtų nustatyti kaip vienintelės galimybės.

1.7   Šiam tikslui valstybės narės ir ES turi skirti daug lėšų. Šios lėšos reikalingos tiek tiesiogiai – pirmiau minėtiems uždaviniams spręsti, kad būtų toliau kuriama efektyvi INS sistema, tiek ir netiesiogiai – reikalingiems aukštos ir vidutinės kvalifikacijos specialistams rengti, taigi, universitetams ir jų darbuotojams.

1.8   Komitetas ragina Tarybą ir valstybes nares, nepaisant ekonomikos ir finansų krizės, jokiu būdu nepamiršti pirmiau minėtų INS būtinųjų priemonių, kurios būtent ir reikalingos ekonominei galiai ir konkurencingumui stiprinti. Kitaip rizikuojame paskatinti pavojingą judėjimą spirale žemyn.

1.9   Komiteto nuomone, aukščiausias prioritetas – Europoje ir Europai turėti konkurencingą INS sistemą. Šis tikslas nereiškia protekcionistinės pramonės politikos. Veikiau reikėtų dėti pastangas Europoje išsaugoti ir plėtoti INS kūrimui ir naudojimui būtiną praktinę patirtį, atitinkamas darbo vietas ir atitinkamus sprendimų priėmimo lygmenis. Būtų galima tęsti bendradarbiavimą su iki šiol technologiniu požiūriu pirmaujančiais ir Europoje veiklą vykdančiais arba mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje aktyviais pasaulinio masto veikėjais ir su Europos įmonėmis, turinčiomis naujausių profesinių žinių tam tikrose INS srityse, kartu sukurti kritinę masę, reikalingą ateityje konkuruoti su tikėtinu Kinijos dominavimu rinkoje.

2.   Svarbiausios Komisijos komunikato nuostatos

2.1   Komunikate nagrinėjamas strategiškai labai svarbus itin našus skaičiavimas (INS, Itin našus skaičiavimas (INS) šiame komunikate reiškia aukščiausios klasės skaičiavimo įrangą, itin spartų skaičiavimą, pasaulinės klasės skaičiavimą ir kita, kas nėra paskirstytasis skaičiavimas, nuotolinių kompiuterinių išteklių paslaugos (angl. cloud computing) ar skaičiavimo serveriai). Jis remiasi komunikatu dėl e. mokslui skirtos IRT infrastruktūros ir Tarybos išvadų, kuriose raginama „toliau plėtoti kompiuterių infrastruktūras, pavyzdžiui, PRACE“ (Europos pažangiųjų skaičiavimų srities partnerystę, www.prace-ri.eu) ir „kartu investuoti į itin našią kompiuteriją pagal PRACE“.

2.2   Komunikate raginama, kad valstybės narės, pramonė ir mokslo bendruomenės, bendradarbiaudamos su Komisija, dėtų daugiau bendrų pastangų, kad iki 2020 m. Europa taptų INS sistemų ir paslaugų teikimo ir naudojimo lydere.

2.3   Kurti INS sistemas skatina poreikis efektyviau nei iki šiol spręsti didžiuosius visuomenės ir mokslo uždavinius, kaip antai, ankstesnio ligų nustatymo ir gydymo, žmogaus smegenų veiklos suvokimo, klimato kaitos prognozavimo, didelio masto katastrofų prevencijos ir valdymo, taip pat pramonės poreikio kurti naujoviškus produktus ir paslaugas.

2.4   Dar efektyvesnių INS sistemų kūrimo uždavinių neįmanoma išspręsti vien ekstrapoliuojant, nes reikia iš esmės atnaujinti daugelį skaičiavimo technologijų. ES pramonės ir mokslinių tyrimų srities veikėjams tai suteikia galimybę šioje srityje užimti naują poziciją.

2.5   Aukščiausios klasės skaičiavimo sistemoms įsigyti Europos Sąjungoje išleidžiama gerokai mažiau negu kituose regionuose (pusė to, ką skiria JAV skaičiuojant pagal panašų BVP lygį). Todėl Europos Sąjungoje turimų skaičiavimo sistemų kiekis ir pajėgumas yra tiesiog per maži palyginti su kitais pasaulio regionais; maži ir INS skiriami mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros asignavimai.

2.6   Kiti komunikate nagrinėjami aspektai:

| — | Europos pažangiųjų skaičiavimų srities partnerystė (PRACE), |
| --- | --- |

—

Europos pažangiųjų skaičiavimų srities partnerystė (PRACE),

| — | Europos žinios apie visą tiekimo grandinę, |
| --- | --- |

—

Europos žinios apie visą tiekimo grandinę,

| — | atsigręžimo į INS nauda Europai, |
| --- | --- |

—

atsigręžimo į INS nauda Europai,

| — | būsimi uždaviniai, |
| --- | --- |

—

būsimi uždaviniai,

| — | INS veiksmų planas Europai, |
| --- | --- |

—

INS veiksmų planas Europai,

| — | valdymas ES lygmeniu, |
| --- | --- |

—

valdymas ES lygmeniu,

| — | ikiprekybinių viešųjų pirkimų mechanizmai ir išteklių sujungimas, |
| --- | --- |

—

ikiprekybinių viešųjų pirkimų mechanizmai ir išteklių sujungimas,

| — | tolesnė Europos INS aplinkos raida. |
| --- | --- |

—

tolesnė Europos INS aplinkos raida.

3.   Bendrosios Komiteto pastabos

3.1   Bendras pritarimas

3.1.1   Komitetas iš esmės pritaria Komisijos komunikatui ir tvirtai remia jos tikslus. Itin našus skaičiavimas yra daugelio naujų produktų, procesų ir paslaugų kūrimo pagrindas. Jis ne tik priklauso svarbiausioms didelio poveikio technologijoms, bet ir yra būtinas tiriant sudėtingas sistemas. Taigi INS yra esminė strategijos „Europa 2020“ dalis.

3.1.2   Kuriant ir naudojant vis efektyvesnius kompiuterius per paskutiniuosius dešimtmečius INS susiformavo kaip svarbus trečiasis mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros ramstis, kuris ne tik papildo tradicinius eksperimentavimo (įskaitant demonstracinę veiklą ir bandymus) ir teorijos ramsčius, bet kartu ir pats tampa labai svarbus. Taip atsirado nauja mokslo šaka „modeliavimas“. Be to, INS yra svarbi duomenų rinkimo, analizės ir prognozės sistemų priemonė. INS šiuo metu yra skaitmeninės darbotvarkės dalis ir tapo gyvybiškai svarbi šiuolaikinių mokslinių tyrimų ir nacionalinės ekonomikos priemonė, įskaitant, pavyzdžiui, energetikos, klimato, sveikatos, ekonomikos, socialinę ir gynybos politiką.

3.2   Superkompiuteriai

Svarbiausios INS techninės įrangos priemonės yra vadinamieji superkompiuteriai, kuriems būdingos šios dvi ypatybės:

| — | Visą savo pajėgumą jie gali pasiekti tik vienu metu, t. y. paraleliai veikiant milžiniškam skaičiui pavienių kompiuterių (procesorių). Šiuo metu kuriami superkompiuteriai, kuriuos sudaro iki milijono tokių atskirų procesorių. Kad būtų galima optimaliai naudoti šias labai sudėtingas skaičiavimo programas, reikia sukurti ir naudotojams sudaryti galimybes naudoti labai pažangias ir sudėtingas skaičiavimo programas (programinę įrangą). Tai yra iki šiol beveik visiškai neįvertintas, ypač siauros srities technologijų vystymo uždavinys. |
| --- | --- |

—

Visą savo pajėgumą jie gali pasiekti tik vienu metu, t. y. paraleliai veikiant milžiniškam skaičiui pavienių kompiuterių (procesorių). Šiuo metu kuriami superkompiuteriai, kuriuos sudaro iki milijono tokių atskirų procesorių. Kad būtų galima optimaliai naudoti šias labai sudėtingas skaičiavimo programas, reikia sukurti ir naudotojams sudaryti galimybes naudoti labai pažangias ir sudėtingas skaičiavimo programas (programinę įrangą). Tai yra iki šiol beveik visiškai neįvertintas, ypač siauros srities technologijų vystymo uždavinys.

| — | Norint eksploatuoti dar pajėgesnius kompiuterius reikalinga ypač didelė elektrinė galia, kurios, kaip šiuo metu manoma, negalima užtikrinti. Jei nebus sukurtos visiškai naujos rūšies detalės, kurioms reikėtų 99 proc. (!) mažiau elektrinės galios, kad veiktų toks naujos kartos superkompiuteris (eksalygmens kompiuteris) mažiausiai reikės atskiros 1 000 MW galios jėgainės. Šį elektrinės galios poreikį sumažinti iki realistinio lygio yra didžiulis ir ne taip lengvai įveikiamas technologinis iššūkis. |
| --- | --- |

—

Norint eksploatuoti dar pajėgesnius kompiuterius reikalinga ypač didelė elektrinė galia, kurios, kaip šiuo metu manoma, negalima užtikrinti. Jei nebus sukurtos visiškai naujos rūšies detalės, kurioms reikėtų 99 proc. (!) mažiau elektrinės galios, kad veiktų toks naujos kartos superkompiuteris (eksalygmens kompiuteris) mažiausiai reikės atskiros 1 000 MW galios jėgainės. Šį elektrinės galios poreikį sumažinti iki realistinio lygio yra didžiulis ir ne taip lengvai įveikiamas technologinis iššūkis.

3.3   Europos paramos politikos aspektai

Komitetas pažymi, kad šiame komunikate nagrinėjami ne tiek mokslinio-techninio pobūdžio iššūkiai, kiek (Komisijos nuomone) jiems įveikti reikalingos Europos paramos ir vystymo politikos aspektai ir pateikiami pasiūlymai dėl naudotinų priemonių. Šiuo požiūriu Komitetas dar turi abejonių ir ragina surengti papildomas konsultacijas (žr. 4.4 punktą).

3.4   Techninės ir programinės įrangos pusiausvyra

Viena iš svarbiausių Komiteto rekomendacijų – intensyviau išnagrinėti programinės įrangos klausimą, kuris taip pat yra itin svarbus problemos aspektas, ir ieškoti sprendimų, ypač susijusių su programinės įrangos kūrimu, testavimu ir platinimu. Reikia labai daug nuveikti mokslinių tyrimų, technologijų vystymo, mokymo ir gebėjimų ugdymo įvairiais profesinio mokymo ir naudotojų sistemos lygmenimis. Šiuo tikslu reikia deramai remti atitinkamas priemones universitetuose, mokslinių tyrimų institutuose ir pramonės sektoriuje. Komitetas rekomenduoja Komisijai pašalinti šį trūkumą.

3.5   Kvalifikuoti darbuotojai. Universitetai ir įranga

Didžiausias trūkumas šioje srityje – pakankamos kvalifikacijos darbuotojų rengimas ir jų turėjimas (pavyzdžiui, http://www.hpcwire.com/hpcwire/2012-04-04/supercomputing_education_in_russia.html), ne tik tam, kad būtų galima vykdyti būtinus mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, bet ir būtų efektyviai naudojamos INS sistemos. Į tai taip pat reikėtų atsižvelgti numatant paramos priemones. Labai svarbi išankstinė sąlyga – universitetai turi turėti pakankamai lėšų ir darbuotojų, juose turi dėstyti ir mokslinius tyrimus atlikti pakankamai tarptautiniu lygmeniu pripažintų programinės įrangos ekspertų ir technologijų vystymo inžinierių ir juose turi būti galima įgyti aukštą kvalifikaciją remiantis patirtimi mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityse.

3.6   Europos INS aplinka. PRACE

3.6.1   Kas yra PRACE?

2005 m. nacionalinių INS centrų operatoriai ir naudotojai pripažino, kad būtina sukurti visiems partneriams tinkamą naudoti Europos INS infrastruktūrą, ir tai skatino. Pradžioje 14 Europos valstybių atstovai sukūrė Europos pažangiųjų skaičiavimų srities partnerystę (PRACE), siekdami Europoje remti INS, jį naudoti ir toliau vystyti.

Tai lėmė, kad INS buvo atrinkta kaip viena iš pirmojo EMTISF sąrašo mokslinių tyrimų infrastruktūrų (1). Kai vėliau buvo sukurtos ir teisinės, finansinės, organizacinės ir techninės sąlygos, 2010 m. buvo įsteigta PRACE AISBL (Tarptautinė ne pelno organizacija (pranc. Association Internationale Sans But Lucratif) su būstine Briuselyje, kad visų partnerių naudotojams būtų suteikta prieiga prie penkių efektyviausių, nacionaliniu lygmeniu sukurtų INS sistemų. PRACE šiuo metu priklauso 24 nariai, tarp jų iš Izraelio ir Turkijos. Pagal 7-ąją bendrąją programą PRACE finansiškai remiama trijuose projektuose, visų pirma remiamas su taikomųjų programų perkėlimu, optimizavimu ir tobulinimu susijęs darbas, taip pat intensyvus naudotojų ugdymas ir profesinis mokymas. Iki šiol keturios valstybės partnerės (Vokietija, Prancūzija, Italija ir Ispanija) sutiko skaičiavimo galiai skirti po 100 mln. eurų. Nepriklausomas mokslo iniciatyvinis komitetas Europos tarpusavio vertinimo procese priims sprendimą dėl naudotojų kvotų skyrimo.

3.6.2   Komiteto pozicija PRACE atžvilgiu

Komitetas remia tolesnį Europos INS aplinkos plėtojimą ir tam jau sukurtą mokslinių tyrimų infrastruktūrą, kuri užtikrina arba turi užtikrinti, kad būtų galima plačiai ir vienodomis sąlygomis naudotis INS ištekliais. Būtina užtikrinti, kad visiems potencialiems naudotojams ar dalyviams Europos Sąjungoje, visų pirma universitetuose ir MVĮ, kurie nėra tiesiogiai susiję su PRACE organizavimu, būtų sudarytos sąlygos bendradarbiauti technologinės plėtros srityje ir lygiomis teisėmis su kitais dalyviais naudotis ištekliais. Iš esmės kalbama ne apie lengvesnę ir išsprendžiamą problemą – sudaryti vienodas galimybes naudotis esamais INS ištekliais, o apie visiškai naujos, daug kartų efektyvesnės būsimos INS aplinkos su eksalygmens kompiuteriais, kaip pagrindinės priemonės, sukūrimą (žr. 4.1 punktą) ir apie tam tinkamos pažangios programinės įrangos kūrimą. Šiuo požiūriu Komitetas rekomenduoja vengti išankstinių koncentracinių procesų ir skubotų sprendimų dėl tam tikros bendros sistemos, kad būtų galima užtikrinti konkurenciją ir galimų metodų ir idėjų įvairovę, kuri būtina norint sukurti sėkmingą aplinką ir siekiant šio labai aukšto tikslo. Pastabos šiuo subtiliu pusiausvyros tarp mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir konkurencijos politikos klausimu pateikiamos kitame skyriuje. Komiteto nuomone, dar reikia papildomai diskutuoti su potencialiais dalyviais.

3.7   Kreipimasis į Tarybą ir valstybes nares

3.7.1   Daugelio ES valstybių narių ekonomiką ištikus krizei ryškėja sunkiai padėčiai susidarius netgi suprantama tendencija taupyti būtent profesinio mokymo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse. Tačiau tai gali paskatinti pavojingą judėjimą spirale žemyn, nes būtent naujosios technologijos, inovacijos ir su tuo susiję gebėjimai reikalingi ekonomikos augimui ir konkurencingumui skatinti.

3.7.2   Todėl Komitetas primygtinai ragina Tarybą ir visas valstybes nares nesusivilioti lengvesniu keliu, bet investuoti būtent į naujoves ir joms reikalingas sąlygas, taigi, šioje srityje finansavimą reikėtų ne mažinti, o netgi didinti. Negalima lengvabūdiškai elgtis su ateitimi!

4.   Konkrečios Komiteto pastabos

4.1   Eksalygmens projektas

Naujos kartos superkompiuterių kūrimas vadinamas eksalygmens projektu. Tam reikia iš esmės patobulinti – greičiausiai netgi iš naujo sukurti – atskiras detales, kurios nulemtų elektros galios suvartojimą kiekvienu bendros sistemos lygmeniu. Tai sunkus mokslinių tyrimų ir pramonės bendradarbiavimo, srities, kurioje įtampa neišvengiama, uždavinys.

4.2   Mokslinių tyrimų institutų ir pramonės bendradarbiavimas

Komitetas yra ne kartą išsakęs savo nuomonę šiomis sudėtingomis bendromis temomis (pavyzdžiui, CESE 330/2009). Savo neseniai priimtoje nuomonėje dėl „Horizonto 2020“ (CESE 806/2012) Komitetas rekomendavo „apsvarstyti galimybes susijusioje pramonės ir konkurencijos politikoje taikyti naują požiūrį. Tačiau kyla klausimas, ar ikiprekybiniai viešieji pirkimai yra tinkama mokslinių tyrimų centrų ir įmonių bendradarbiavimo priemonė. <...> Todėl Komitetas rekomenduoja nustatyti ir su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais aptarti bei išsiaiškinti įvairius, iš dalies vienas kitam prieštaraujančius mokslinių tyrimų politikos, inovacijų politikos ir pramonės politikos tikslus ir joms keliamus reikalavimus – galbūt atskirais atvejais netgi prireiks taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas.“ (Žr. šio nuomonės projekto 4.4 punktą).

4.3   Eksalygmens kūrimas

Konkrečiai kalbant apie eksalygmens projektą reikia, remiantis šiuolaikiniais moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, į mokslinių tyrimų centrų ir pramonės partnerystes įtraukti tiek dideles, tiek ir mažas įmones, įskaitant įvairių sričių (pavyzdžiui, procesorių ir įvairių kitų detalių) pasaulinio masto veikėjus (žr. 4.5 punktą), ir kartu siekti išvengti pernelyg skubotų sprendimų. Galiausiai optimalų bendros sistemos projektą galima sukurti tik tada, kai yra žinoma, kokias (ir kokio pajėgumo) detales buvo galima arba galima sukurti. Deja, praeityje būta pavyzdžių, kai į tai nebuvo atsižvelgta, todėl viskas baigėsi nesėkmingai.

4.4   Parama per viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę

Atsižvelgdamas į efektyvios INS sistemos svarbą Europoje ir Europai, Komitetas rekomenduoja kartu su įvairiais potencialiais dalyviais, visų pirma PRACE platformos dalyviais, sukurti pageidaujamą Komisijos paramos koncepciją ir pateikti ją bendru pasiūlymu, kol dar nesiimta įgyvendinti metodų, kurie aprašyti šiame nuomonės projekte aptariamame komunikate. Komiteto nuomone, visų pirma viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė yra jau sėkmingai išbandyta ir INS kūrimo tikslams siekti tinkama priemonė. Todėl „ikiprekybiniai viešieji pirkimai“, kuriems Komisijos pasiūlyme teikiama pirmenybė, pavieniais atvejais taip pat gali būti tinkami, tačiau neturėtų būti verčiama, kad visi juos taikytų.

4.5   Pasaulinio masto veikėjai

Šiuo atveju taip pat reikėtų aiškiai nurodyti, kad aukščiausias prioritetas – Europoje turėti efektyvią ir konkurencingą Europai skirtą INS sistemą. Atsižvelgiant į ligšiolinius šio sektoriaus „pasaulinio masto veikėjus“ (IBM, CRAY arba INTEL) ir jų nuosavybę, gamybos įrenginius ir mokslinių tyrimų laboratorijas visame pasaulyje, Komitetui svarbu, kad ir Europoje būtų išsaugota arba plėtojama INS kūrimui ir naudojimui reikalinga praktinė patirtis, atitinkamos darbo vietos ir atitinkami sprendimų priėmimo lygmenys. Pavyzdžiui, būtų galima toliau bendradarbiauti su šiuo metu pirmaujančiomis arba sparčiai augančiomis įmonėmis, kurios jau rytoj gali tapti lyderės, taip kuriant kritinę masę, reikalingą atremti ateityje tikėtiną Kinijos dominavimą rinkoje.

4.6   Didesnis finansavimas

Komitetas remia pasiūlymą – dabartinį ES investicijų į INS sritį lygį padvigubinti iki 1,2 mlrd. eurų per metus. Tam kasmet papildomai reikėtų 600 mln. eurų, kuriuos pirmiausia turėtų skirti ES, valstybės narės ir pramonės naudotojai. Taip būtų pasiektas kitų pasaulio regionų lygį atitinkantis investicijų lygis. Siūloma apie pusę šių papildomų išteklių skirti INS sistemoms ir bandymų įrenginiams įsigyti, vieną ketvirtadalį – profesiniam mokymui ir likusį ketvirtadalį – INS programinei įrangai kurti ir tobulinti.

Aukšti finansiniai reikalavimai yra susiję su aukštomis INS sąnaudomis. Įsigyti itin našų kompiuterį kainuoja daugiau kaip 100 mln. eurų, o jo priežiūrai ir eksploatavimui kasmet reikia dar mažiausiai 20 mln. eurų. Todėl reikalingos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, kurių pavyzdžių galima rasti INS srityje pirmaujančiose šalyse.

4.7   Vienodos galimybės ir intelektinės nuosavybės teisės

Komunikate nurodoma, kad Europos INS gamintojams labai sunku parduoti savo produktus viešojo sektoriaus įstaigoms ne ES šalyse, kuriose yra nacionalinių INS gamintojų. Norint INS naudoti strategiškai svarbiose srityse, pavyzdžiui, branduolinė energetika, karinė pramonė, naftos ir gamtinių dujų pramonė, taikomi saugumo reikalavimai, kurie yra praktiškai neįveikiami. Nepaisant to, pagal bendrąją programą parengti Europos mokslinių tyrimų projektai gali būti netiesiogiai naudingi trečiųjų šalių įmonėms.

Atsižvelgdamas į tai, kad visos PPO viešųjų pirkimų susitarimo šalys turi laikytis nacionalinio režimo ir nediskriminavimo principų (III straipsnis), Komitetas remia Komisijos pasiūlymą prekybos santykiuose su trečiosiomis šalimis iškelti prieigos prie INS rinkos vienodomis sąlygomis klausimą.

Todėl Komitetas remia pasiūlyme dėl „Horizonto 2020“ išdėstytą Komisijos ketinimą patikslinti intelektinės nuosavybės teises ir jas ginti (COM (2011) 809 final, 2011 11 30).

4.8   INS ir energijos suvartojimas

Vienas iš ateityje laukiančių iššūkių – energijos suvartojimas, kuris riboja INS plėtrą (The Greening of HPC - Will Power Consumption Become the Limiting Factor for Future Growth in HPC?2008 m. spalio 10 d., Miunchenas. http://www.hpcuserforum.com/presentations/Germany/EnergyandComputing_Stgt.pdf) (taip pat žr. 3.2 punktą). Naudojant šiuo metu turimas technologijas eksalygmens sistemos suvartotų ypač daug energijos, dėl to labai išaugtų eksploatacinės sąnaudos (prognozuojama, kad 50 proc. eksploatacinių sąnaudų sudarytų energijos sąnaudos) ir padidėtų aplinkos tarša.

Buvo pateikta įvairių su efektyvaus energijos vartojimo technologijomis susijusių pasiūlymų, pavyzdžiui, hibridiniai kompiuteriai, tačiau tai kelia kitų problemų („Progress in lower-power devices may make it feasible to build future systems with Exascale performance <...> However <...> how do we exploit <...> this disruptive technology?“ A Strategy for Research and Innovation Trough High Performance Computing. 2011 m., Edinburgo universitetas). Kalbant apie struktūrą, buvo parengta nemažai energijos taupymo strategijų, pavyzdžiui, siūlyta apibrėžti skirtingos įtampos (kurią netgi būtų galima atjungti) saleles (angl. voltage island), naudoti energiją tausojančią atmintį (angl. drowsy cache) ir selektyviai atjungti atskirus vienetus. Procesorių sektoriuje keleto branduolių, daugiagijės (angl. multi-treading) ir blokinės (angl. clusters) struktūros gali padėti suderinti apkrovą su energijos suvartojimo ir šilumos susidarymo mažinimo tikslu (Green IT: Tecnologías para la Eficiencia Energética en los Sistemas TI. 2008 m., Madrido politechnikos universitetas).

Todėl Komitetas siūlo, kad parama energiją taupančių technologijų kūrimui taptų vienu svarbiausių Europos Sąjungos INS projekto aspektų.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Žr. OL C 182, 2009 08 4, p. 40.

1

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/153 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/153

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės

(COM(2012) 129 final – 2012/62 (COD))

ir dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vėliavos valstybės įsipareigojimų užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarybos direktyvos 2009/13/EB, įgyvendinančios Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičiančios Direktyvą 1999/63/EB

(COM(2012) 134 final – 2012/65 (COD))

2012/C 299/28

Pranešėja dr. Anna BREDIMA

Europos Parlamentas, 2012 m. kovo 29 d., ir Taryba, 2012 m. balandžio 11 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės

COM(2012) 129 final – 2012/62 (COD)

ir dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vėliavos valstybės įsipareigojimų užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarybos direktyvos 2009/13/EB, įgyvendinančios Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičiančios Direktyvą 1999/63/EB

COM(2012) 134 final – 2012/65 (COD).

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 25 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 141 nariui balsavus už, ir 6 susilaikius.

1.   Išvados

| 1.1 | Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 2006 m. Konvencija dėl darbo jūrų laivyboje (toliau – Konvencija) yra pirmasis darbo jūrų laivyboje kodeksas, tarptautiniu lygmeniu laikomas pagrindinių jūrinių konvencijų „ketvirtuoju ramsčiu“. EESRK palankiai vertina pateiktus pasiūlymus, skirtus nustatyti būtinas procedūras, kuriomis būtų užtikrintas veiksmingas Konvencijos įgyvendinimas ES valstybėse narėse, kurios yra ir vėliavos, ir uosto valstybės. |
| --- | --- |

1.1

Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 2006 m. Konvencija dėl darbo jūrų laivyboje (toliau – Konvencija) yra pirmasis darbo jūrų laivyboje kodeksas, tarptautiniu lygmeniu laikomas pagrindinių jūrinių konvencijų „ketvirtuoju ramsčiu“. EESRK palankiai vertina pateiktus pasiūlymus, skirtus nustatyti būtinas procedūras, kuriomis būtų užtikrintas veiksmingas Konvencijos įgyvendinimas ES valstybėse narėse, kurios yra ir vėliavos, ir uosto valstybės.

| 1.2 | Konvencija, kuri yra jūrininkų „teisių bilis“, siekiama užtikrinti visų jūrininkų teisių apsaugą visame pasaulyje ir šalims bei laivų savininkams sudaryti vienodas sąlygas užtikrinti tinkamas darbo ir gyvenimo sąlygas bei apsaugoti juos nuo nesąžiningos konkurencijos su nustatytų standartų neatitinkančiais laivais. |
| --- | --- |

1.2

Konvencija, kuri yra jūrininkų „teisių bilis“, siekiama užtikrinti visų jūrininkų teisių apsaugą visame pasaulyje ir šalims bei laivų savininkams sudaryti vienodas sąlygas užtikrinti tinkamas darbo ir gyvenimo sąlygas bei apsaugoti juos nuo nesąžiningos konkurencijos su nustatytų standartų neatitinkančiais laivais.

| 1.3 | EESRK pakartoja savo ankstesnius raginimus ES paspartinti Konvencijos ratifikavimą valstybėse narėse. Komitetas pritaria svarbiausiam politiniam siekiui, kad ES reikalavimai dėl darbo sąlygų būtų suderinti su tarptautinės teisės reikalavimais, pavyzdžiui, su Konvencija, nepažeidžiant aukštesnių standartų, kurie gali egzistuoti ES. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pakartoja savo ankstesnius raginimus ES paspartinti Konvencijos ratifikavimą valstybėse narėse. Komitetas pritaria svarbiausiam politiniam siekiui, kad ES reikalavimai dėl darbo sąlygų būtų suderinti su tarptautinės teisės reikalavimais, pavyzdžiui, su Konvencija, nepažeidžiant aukštesnių standartų, kurie gali egzistuoti ES.

| 1.4 | EESRK pažymi, kad norint tikrinti jūrininkų gyvenimo ir darbo laivuose sąlygas reikės pakankamai daug aukštos kvalifikacijos inspektorių. Reikėtų, kad Europos jūrų saugumo agentūra ir Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės pasirašiusios šalys stiprintų tinkamą inspektorių rengimą, kad iki Konvencijos įsigaliojimo jie būtų pasirengę atlikti Konvencijoje nustatytas kontrolės funkcijas. |
| --- | --- |

1.4

EESRK pažymi, kad norint tikrinti jūrininkų gyvenimo ir darbo laivuose sąlygas reikės pakankamai daug aukštos kvalifikacijos inspektorių. Reikėtų, kad Europos jūrų saugumo agentūra ir Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės pasirašiusios šalys stiprintų tinkamą inspektorių rengimą, kad iki Konvencijos įsigaliojimo jie būtų pasirengę atlikti Konvencijoje nustatytas kontrolės funkcijas.

| 1.5 | Kai kuriose srityse šiuo metu galiojanti ES direktyva 2009/16 ir Konvencija (bei susijusios TDO gairės dėl uosto valstybės kontrolės) gali skirtis taikymo sritimi ar procedūromis. EESRK mano, kad šiuose dviejuose teisės aktuose nustatytas kontrolės ir įgyvendinimo užtikrinimo procedūras reikės racionalizuoti išplečiant Europos Komisijai suteiktus įgyvendinimo įgaliojimus. |
| --- | --- |

1.5

Kai kuriose srityse šiuo metu galiojanti ES direktyva 2009/16 ir Konvencija (bei susijusios TDO gairės dėl uosto valstybės kontrolės) gali skirtis taikymo sritimi ar procedūromis. EESRK mano, kad šiuose dviejuose teisės aktuose nustatytas kontrolės ir įgyvendinimo užtikrinimo procedūras reikės racionalizuoti išplečiant Europos Komisijai suteiktus įgyvendinimo įgaliojimus.

| 1.6 | Struktūrinių reikalavimų dėl jūrininkų apgyvendinimo vykdymas ir vykdymo užtikrinimas bus sunki užduotis, ypač specifiniuose jūrų pramonės sektoriuose. Uosto valstybės kontrolės pareigūnai turėtų atsižvelgti į darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracijose nurodytus vėliavos valstybės sprendimus dėl lygiaverčių nuostatų ir leidžiančių nukrypti nuostatų bei išimčių. |
| --- | --- |

1.6

Struktūrinių reikalavimų dėl jūrininkų apgyvendinimo vykdymas ir vykdymo užtikrinimas bus sunki užduotis, ypač specifiniuose jūrų pramonės sektoriuose. Uosto valstybės kontrolės pareigūnai turėtų atsižvelgti į darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracijose nurodytus vėliavos valstybės sprendimus dėl lygiaverčių nuostatų ir leidžiančių nukrypti nuostatų bei išimčių.

| 1.7 | Mažesnių laivų, plaukiojančių vietiniais reisais, patikrinimai turi būti vykdomi lanksčiau negu didelių laivų, plaukiojančių tarptautiniais reisais; be to, siūlomuose deleguotuosiuose aktuose reikės pateikti gairių dėl trūkumų vertinimo ir taisomųjų veiksmų. |
| --- | --- |

1.7

Mažesnių laivų, plaukiojančių vietiniais reisais, patikrinimai turi būti vykdomi lanksčiau negu didelių laivų, plaukiojančių tarptautiniais reisais; be to, siūlomuose deleguotuosiuose aktuose reikės pateikti gairių dėl trūkumų vertinimo ir taisomųjų veiksmų.

| 1.8 | EESRK rekomenduoja papildyti siūlomą skundų nagrinėjimo procedūrą numatant, kad su Konvencija susijusio skundo nepavykus išspręsti laivo lygmeniu, uosto valstybės kontrolės pareigūnai turi teisę kreiptis į laivo savininką, kad šis imtųsi tinkamų priemonių. Ši priemonė dera su Konvencijoje nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

1.8

EESRK rekomenduoja papildyti siūlomą skundų nagrinėjimo procedūrą numatant, kad su Konvencija susijusio skundo nepavykus išspręsti laivo lygmeniu, uosto valstybės kontrolės pareigūnai turi teisę kreiptis į laivo savininką, kad šis imtųsi tinkamų priemonių. Ši priemonė dera su Konvencijoje nustatyta tvarka.

| 1.9 | EESRK prašo Europos Komisijos užtikrinti, kad būsimų ES teisės aktų dėl darbą suteikiančių valstybių įgyvendinimo užtikrinimas trečiosiose šalyse atitiktų Konvencijos dvasią ir sąlygas. |
| --- | --- |

1.9

EESRK prašo Europos Komisijos užtikrinti, kad būsimų ES teisės aktų dėl darbą suteikiančių valstybių įgyvendinimo užtikrinimas trečiosiose šalyse atitiktų Konvencijos dvasią ir sąlygas.

| 1.10 | Į plačią „jūrininko“ sąvoką galėtų įeiti įvairus laivuose dirbantis personalas, kuris galėtų būti vertinamas kaip jūrininkai. Komitetas mano, kad valstybės narės, įgyvendindamos Konvenciją ir užtikrindamos jos įgyvendinimą, turėtų atsižvelgti į TDO išaiškinimus ir susijusias gaires, ir kad reikėtų gerbti vėliavos valstybių teisę pačioms priimti sprendimus šiuo klausimu. |
| --- | --- |

1.10

Į plačią „jūrininko“ sąvoką galėtų įeiti įvairus laivuose dirbantis personalas, kuris galėtų būti vertinamas kaip jūrininkai. Komitetas mano, kad valstybės narės, įgyvendindamos Konvenciją ir užtikrindamos jos įgyvendinimą, turėtų atsižvelgti į TDO išaiškinimus ir susijusias gaires, ir kad reikėtų gerbti vėliavos valstybių teisę pačioms priimti sprendimus šiuo klausimu.

| 1.11 | Kadangi siūlomoje direktyvoje dėl vėliavos valstybės įsipareigojimų nepakankamai tiksliai reglamentuota administracijos galimybė patikrinimų ir liudijimų išdavimo funkcijas deleguoti pripažintoms organizacijoms, EESRK daro prielaidą, kad valstybės narės gebės pačios tai padaryti perkeldamos direktyvos nuostatas į savo nacionalinės teisės aktus. |
| --- | --- |

1.11

Kadangi siūlomoje direktyvoje dėl vėliavos valstybės įsipareigojimų nepakankamai tiksliai reglamentuota administracijos galimybė patikrinimų ir liudijimų išdavimo funkcijas deleguoti pripažintoms organizacijoms, EESRK daro prielaidą, kad valstybės narės gebės pačios tai padaryti perkeldamos direktyvos nuostatas į savo nacionalinės teisės aktus.

2.   Įžanga

| 2.1 | 2006 m. vasario 23 d. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) priimta 2006 m. Konvencija dėl darbo jūrų laivyboje (toliau – Konvencija) siekiama pasaulinėje jūrų pramonėje sudaryti vienodas sąlygas ir tuo tikslu nustatyti bendrus būtiniausius standartus visiems laivams, plaukiojantiems su bet kurios valstybės vėliava, ir jūrininkams. |
| --- | --- |

2.1

2006 m. vasario 23 d. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) priimta 2006 m. Konvencija dėl darbo jūrų laivyboje (toliau – Konvencija) siekiama pasaulinėje jūrų pramonėje sudaryti vienodas sąlygas ir tuo tikslu nustatyti bendrus būtiniausius standartus visiems laivams, plaukiojantiems su bet kurios valstybės vėliava, ir jūrininkams.

| 2.2 | Ši Konvencija, dar vadinama „jūrininkų teisių biliu“, buvo sudaryta siekiant beveik visuotinio ratifikavimo, nes joje griežtai apibrėžiamos teisės ir nustatomos lanksčios nuostatos dėl labiau techninių reikalavimų vykdymo bei suteikiama lengvatų su ją ratifikavusių valstybių vėliava plaukiojantiems laivams. Ji yra kokybės reikalavimus atitinkančios laivybos tarptautinės reguliavimo sistemos ketvirtasis ramstis, papildantis pagrindines Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) konvencijas: 1974 m. Tarptautinę konvenciją dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS konvenciją), 1978 m. Tarptautinę konvenciją dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (STCW konvenciją) ir Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos 73/78 (MARPOL konvenciją). Ja siekiama užtikrinti visų jūrininkų teisių apsaugą visame pasaulyje ir sudaryti vienodas sąlygas šalims ir laivų savininkams, norintiems jūrininkams sudaryti tinkamas darbo ir gyvenimo sąlygas, bei apsaugoti juos nuo nesąžiningos konkurencijos su nustatytų standartų neatitinkančiais laivais. |
| --- | --- |

2.2

Ši Konvencija, dar vadinama „jūrininkų teisių biliu“, buvo sudaryta siekiant beveik visuotinio ratifikavimo, nes joje griežtai apibrėžiamos teisės ir nustatomos lanksčios nuostatos dėl labiau techninių reikalavimų vykdymo bei suteikiama lengvatų su ją ratifikavusių valstybių vėliava plaukiojantiems laivams. Ji yra kokybės reikalavimus atitinkančios laivybos tarptautinės reguliavimo sistemos ketvirtasis ramstis, papildantis pagrindines Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) konvencijas: 1974 m. Tarptautinę konvenciją dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS konvenciją), 1978 m. Tarptautinę konvenciją dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (STCW konvenciją) ir Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos 73/78 (MARPOL konvenciją). Ja siekiama užtikrinti visų jūrininkų teisių apsaugą visame pasaulyje ir sudaryti vienodas sąlygas šalims ir laivų savininkams, norintiems jūrininkams sudaryti tinkamas darbo ir gyvenimo sąlygas, bei apsaugoti juos nuo nesąžiningos konkurencijos su nustatytų standartų neatitinkančiais laivais.

| 2.3 | Konvencijoje nustatytus būtiniausius standartus privalo įgyvendinti visos ją ratifikavusios šalys, nustatydamos atitinkamus nacionalinius standartus ar reikalavimus. Kad Konvencijos įgyvendinimo ir įgyvendinimo užtikrinimo sistema būtų veiksminga, būtinas platus tarptautinis bendradarbiavimas. Kadangi kai kurie Konvencijoje nustatyti įpareigojimai skirti laivų savininkams ir vėliavos valstybėms, svarbu, kad didelių interesų jūrų laivybos srityje turinčios valstybės ją ratifikuotų. |
| --- | --- |

2.3

Konvencijoje nustatytus būtiniausius standartus privalo įgyvendinti visos ją ratifikavusios šalys, nustatydamos atitinkamus nacionalinius standartus ar reikalavimus. Kad Konvencijos įgyvendinimo ir įgyvendinimo užtikrinimo sistema būtų veiksminga, būtinas platus tarptautinis bendradarbiavimas. Kadangi kai kurie Konvencijoje nustatyti įpareigojimai skirti laivų savininkams ir vėliavos valstybėms, svarbu, kad didelių interesų jūrų laivybos srityje turinčios valstybės ją ratifikuotų.

3.   Komisijos pasiūlymų santrauka

| 3.1 | Pasiūlymuose pabrėžiama, kad valstybės narės ir Komisija pritarė TDO siekiui priimti Konvenciją. Didelis ES suinteresuotumas, kad Konvencija įsigaliotų, patvirtintas Sprendime 2007/431/EB (1), kuriuo valstybės narės įgaliojamos ES interesų labui ratifikuoti Konvenciją. |
| --- | --- |

3.1

Pasiūlymuose pabrėžiama, kad valstybės narės ir Komisija pritarė TDO siekiui priimti Konvenciją. Didelis ES suinteresuotumas, kad Konvencija įsigaliotų, patvirtintas Sprendime 2007/431/EB (1), kuriuo valstybės narės įgaliojamos ES interesų labui ratifikuoti Konvenciją.

| 3.2 | Komisija pabrėžia Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudaryto susitarimo dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje, patvirtinto Direktyva 2009/13/EB (2), svarbą. Šia direktyva Europos teisės aktai suderinti su Konvencijoje nustatytais tarptautiniais standartais. |
| --- | --- |

3.2

Komisija pabrėžia Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudaryto susitarimo dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje, patvirtinto Direktyva 2009/13/EB (2), svarbą. Šia direktyva Europos teisės aktai suderinti su Konvencijoje nustatytais tarptautiniais standartais.

| 3.3 | Pasiūlymais dėl Direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (3), ir dėl Direktyvos dėl vėliavos valstybės įsipareigojimų užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarybos direktyvos 2009/13/EB, įgyvendinančios Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičiančios Direktyvą 1999/63/EB (4), siekiama, įgyvendinant 2006 m. Konvenciją, propaguoti ES politiką, susijusią su jūrinėmis profesijomis. Šių iniciatyvų tikslas – sukurti būtiną mechanizmą ir procedūras, skirtas užtikrinti, kad valstybės narės, kurios yra ir vėliavos, ir uosto valstybės, visapusiškai ir veiksmingai įgyvendintų Konvenciją. Abi direktyvos įsigalios 2006 m. Konvencijos įsigaliojimo dieną; jų perkėlimui į nacionalinę teisę nustatytas 12 mėnesių laikotarpis. |
| --- | --- |

3.3

Pasiūlymais dėl Direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (3), ir dėl Direktyvos dėl vėliavos valstybės įsipareigojimų užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarybos direktyvos 2009/13/EB, įgyvendinančios Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičiančios Direktyvą 1999/63/EB (4), siekiama, įgyvendinant 2006 m. Konvenciją, propaguoti ES politiką, susijusią su jūrinėmis profesijomis. Šių iniciatyvų tikslas – sukurti būtiną mechanizmą ir procedūras, skirtas užtikrinti, kad valstybės narės, kurios yra ir vėliavos, ir uosto valstybės, visapusiškai ir veiksmingai įgyvendintų Konvenciją. Abi direktyvos įsigalios 2006 m. Konvencijos įsigaliojimo dieną; jų perkėlimui į nacionalinę teisę nustatytas 12 mėnesių laikotarpis.

| 3.4 | Pasiūlymai dėl direktyvos dėl uosto valstybės kontrolės (2009/16/EB) pakeitimo:






  — | į dokumentų, kuriuos turi patikrinti inspektoriai, sąrašą įrašomi darbo jūrų laivyboje liudijimas ir darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracija, |
| --- | --- | --- |

3.4

Pasiūlymai dėl direktyvos dėl uosto valstybės kontrolės (2009/16/EB) pakeitimo:

—

į dokumentų, kuriuos turi patikrinti inspektoriai, sąrašą įrašomi darbo jūrų laivyboje liudijimas ir darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracija,

| — | išplėstas tikrinamų dalykų sąrašas (pavyzdžiui, tikrinama, ar su kiekvienu jūrininku yra sudaryta ir abiejų šalių pasirašyta darbo sutartis ir ar joje numatytos būtinos sąlygos), |
| --- | --- |

—

išplėstas tikrinamų dalykų sąrašas (pavyzdžiui, tikrinama, ar su kiekvienu jūrininku yra sudaryta ir abiejų šalių pasirašyta darbo sutartis ir ar joje numatytos būtinos sąlygos),

| — | išplėsta nagrinėjant skundus vykdomų tyrimų apimtis ir numatyta tinkama procedūra, |
| --- | --- |

—

išplėsta nagrinėjant skundus vykdomų tyrimų apimtis ir numatyta tinkama procedūra,

| — | įvedamos naujos nuostatos dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų, atsižvelgiant į tai, kad įsigaliojo Lisabonos sutartis. |
| --- | --- |

—

įvedamos naujos nuostatos dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų, atsižvelgiant į tai, kad įsigaliojo Lisabonos sutartis.

| 3.5 | Siūlomoje naujoje direktyvoje dėl vėliavos valstybės įsipareigojimų:






  — | ES vėliavos valstybės įpareigojamos sukurti mechanizmus, kad vykdytų savo įsipareigojimus dėl Direktyvos 2009/13/EB įgyvendinimo užtikrinimo, |
| --- | --- | --- |

3.5

Siūlomoje naujoje direktyvoje dėl vėliavos valstybės įsipareigojimų:

—

ES vėliavos valstybės įpareigojamos sukurti mechanizmus, kad vykdytų savo įsipareigojimus dėl Direktyvos 2009/13/EB įgyvendinimo užtikrinimo,

| — | numatyta darbuotojų, įpareigotų tikrinti, ar tinkamai taikomi Direktyvoje 2009/13/EB nustatyti reikalavimai, profesinė kvalifikacija ir nepriklausomumas, |
| --- | --- |

—

numatyta darbuotojų, įpareigotų tikrinti, ar tinkamai taikomi Direktyvoje 2009/13/EB nustatyti reikalavimai, profesinė kvalifikacija ir nepriklausomumas,

| — | reglamentuojamos skundų nagrinėjimo su ES valstybių vėliavomis plaukiojančiuose laivuose principai bei tvarka, kurių turi laikytis kompetentingi vėliavos valstybių darbuotojai. |
| --- | --- |

—

reglamentuojamos skundų nagrinėjimo su ES valstybių vėliavomis plaukiojančiuose laivuose principai bei tvarka, kurių turi laikytis kompetentingi vėliavos valstybių darbuotojai.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1 | EESRK pritaria svarbiausiam politiniam siekiui, kad ES teisės aktai dėl darbo sąlygų būtų visapusiškai suderinti su tarptautinės teisės aktais, pavyzdžiui, su Konvencija ir su STCW konvencija, nepažeidžiant aukštesnių standartų, kurie gali egzistuoti ES. |
| --- | --- |

4.1

EESRK pritaria svarbiausiam politiniam siekiui, kad ES teisės aktai dėl darbo sąlygų būtų visapusiškai suderinti su tarptautinės teisės aktais, pavyzdžiui, su Konvencija ir su STCW konvencija, nepažeidžiant aukštesnių standartų, kurie gali egzistuoti ES.

| 4.2 | EESRK pažymi, kad 2006 m. Konvencija dar nėra privaloma pagal tarptautinę teisę ir todėl ją valstybės įgyvendina per savo nacionalinius įstatymus. TDO gairėse dėl vėliavos valstybės ir uosto valstybės patikrinimų pabrėžiama, kad visais atvejais atitinkami nacionaliniai įstatymai ar kiti teisės aktai arba kolektyvinės sutartys ar kitos priemonės, kuriomis vėliavos valstybėje įgyvendinama Konvencija, turėtų būti laikomi autoritetingu vėliavos valstybėje galiojančių reikalavimų dokumentu. Be to, jose primenama, kad Konvencija įgyvendinama lanksčiai, t. y. iš esmės lygiavertėmis nacionalinėmis nuostatomis, o vėliavos valstybėms suteikiama teisė pačioms spręsti, kokių konkrečių įgyvendinimo priemonių imtis. Todėl bus būtina užtikrinti, kad ES valstybės narės ir ES nepriklausančios šalys Konvenciją aiškintų ir įgyvendintų vienodai. |
| --- | --- |

4.2

EESRK pažymi, kad 2006 m. Konvencija dar nėra privaloma pagal tarptautinę teisę ir todėl ją valstybės įgyvendina per savo nacionalinius įstatymus. TDO gairėse dėl vėliavos valstybės ir uosto valstybės patikrinimų pabrėžiama, kad visais atvejais atitinkami nacionaliniai įstatymai ar kiti teisės aktai arba kolektyvinės sutartys ar kitos priemonės, kuriomis vėliavos valstybėje įgyvendinama Konvencija, turėtų būti laikomi autoritetingu vėliavos valstybėje galiojančių reikalavimų dokumentu. Be to, jose primenama, kad Konvencija įgyvendinama lanksčiai, t. y. iš esmės lygiavertėmis nacionalinėmis nuostatomis, o vėliavos valstybėms suteikiama teisė pačioms spręsti, kokių konkrečių įgyvendinimo priemonių imtis. Todėl bus būtina užtikrinti, kad ES valstybės narės ir ES nepriklausančios šalys Konvenciją aiškintų ir įgyvendintų vienodai.

| 4.3 | EESRK pripažįsta, kad Direktyvos 2009/13/EB, įgyvendinančios Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos, priėmimas – didelis sektoriaus socialinio dialogo laimėjimas, kuriuo turėtų būti pasinaudota siekiant apčiuopiamų rezultatų. Didžiausias iššūkis bus pašalinti jūrininkų nuovargio priežastis kontroliuojant jų darbo ir poilsio laiką. |
| --- | --- |

4.3

EESRK pripažįsta, kad Direktyvos 2009/13/EB, įgyvendinančios Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos, priėmimas – didelis sektoriaus socialinio dialogo laimėjimas, kuriuo turėtų būti pasinaudota siekiant apčiuopiamų rezultatų. Didžiausias iššūkis bus pašalinti jūrininkų nuovargio priežastis kontroliuojant jų darbo ir poilsio laiką.

| 4.4 | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į šias savo nuomones:






  — | dėl Trečiojo saugios laivybos paketo
   (5), kurioje Komitetas pritarė siekiui nustatyti, kaip geriausia perkelti Konvencijos nuostatas į ES teisę. Komitetas paragino ES ryžtingai skatinti Europos ekonominės erdvės ir trečiąsias šalis, su kuriomis sudaryti ekonominio bendradarbiavimo susitarimai, ratifikuoti Konvenciją; |
| --- | --- | --- |

4.4

EESRK norėtų atkreipti dėmesį į šias savo nuomones:

—

dėl Trečiojo saugios laivybos paketo
   (5), kurioje Komitetas pritarė siekiui nustatyti, kaip geriausia perkelti Konvencijos nuostatas į ES teisę. Komitetas paragino ES ryžtingai skatinti Europos ekonominės erdvės ir trečiąsias šalis, su kuriomis sudaryti ekonominio bendradarbiavimo susitarimai, ratifikuoti Konvenciją;

| — | dėl ES jūrų transporto politikos iki 2018 m. (6), kurioje Komitetas ragino „ratifikuoti 2006 m. TDO jūrų darbo konvenciją, kuri užtikrins vienodas pasaulines darbo laivuose sąlygas ir prisidės prie jaunimo sudominimo jūrininko profesija“; |
| --- | --- |

—

dėl ES jūrų transporto politikos iki 2018 m. (6), kurioje Komitetas ragino „ratifikuoti 2006 m. TDO jūrų darbo konvenciją, kuri užtikrins vienodas pasaulines darbo laivuose sąlygas ir prisidės prie jaunimo sudominimo jūrininko profesija“;

| — | dėl darbo jūroje standartų stiprinimo
   (7), kurioje Komitetas ragino ES valstybes nares kuo greičiau ratifikuoti Konvenciją ir rekomendavo parengti veiklos gaires vėliavos ir uosto valstybėms. |
| --- | --- |

—

dėl darbo jūroje standartų stiprinimo
   (7), kurioje Komitetas ragino ES valstybes nares kuo greičiau ratifikuoti Konvenciją ir rekomendavo parengti veiklos gaires vėliavos ir uosto valstybėms.

| 4.5 | EESRK taip pat primena savo nuomonę dėl baltosios knygos dėl bendros Europos transporto erdvės
   (8), kurioje pažymėjo, kad „ES valstybės narės yra raginamos ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Darbo jūroje konvenciją. Reikėtų, kad ES teisės aktai visiškai derėtų su tarptautinių teisės aktų nuostatomis, visų pirma, TDO Darbo jūroje konvencija ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) Konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų nepažeidžiant aukštesnių standartų, kurie gali egzistuoti ES“. |
| --- | --- |

4.5

EESRK taip pat primena savo nuomonę dėl baltosios knygos dėl bendros Europos transporto erdvės
   (8), kurioje pažymėjo, kad „ES valstybės narės yra raginamos ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Darbo jūroje konvenciją. Reikėtų, kad ES teisės aktai visiškai derėtų su tarptautinių teisės aktų nuostatomis, visų pirma, TDO Darbo jūroje konvencija ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) Konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų nepažeidžiant aukštesnių standartų, kurie gali egzistuoti ES“.

| 4.6 | Pasiūlymai atitinka suinteresuotųjų subjektų lūkesčius, kad būtų sustiprinta laivybos sauga, pagerinta laivybos kokybė ir sudarytos sąlygos sąžiningesnei ES ir kitų šalių operatorių bei su ES ir ne su ES valstybių vėliava plaukiojančių laivų konkurencijai. Todėl EESRK pritaria principui, kad reikia užtikrinti Konvencijos įgyvendinimą iš dalies keičiant galiojančias ES direktyvas. ES veiksmai padėtų Komisijos pirmininko pavaduotojo Siim Kallas sudarytai Užimtumo ir konkurencingumo laivybos sektoriuje darbo grupei, 2011 m. birželio mėn. rekomendavusiai užtikrinti Konvencijos įgyvendinimą, siekti nusistatytų tikslų. |
| --- | --- |

4.6

Pasiūlymai atitinka suinteresuotųjų subjektų lūkesčius, kad būtų sustiprinta laivybos sauga, pagerinta laivybos kokybė ir sudarytos sąlygos sąžiningesnei ES ir kitų šalių operatorių bei su ES ir ne su ES valstybių vėliava plaukiojančių laivų konkurencijai. Todėl EESRK pritaria principui, kad reikia užtikrinti Konvencijos įgyvendinimą iš dalies keičiant galiojančias ES direktyvas. ES veiksmai padėtų Komisijos pirmininko pavaduotojo Siim Kallas sudarytai Užimtumo ir konkurencingumo laivybos sektoriuje darbo grupei, 2011 m. birželio mėn. rekomendavusiai užtikrinti Konvencijos įgyvendinimą, siekti nusistatytų tikslų.

5.   Konkrečios pastabos

Direktyvos 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės pakeitimai

| 5.1 | EESRK mano, kad reikėtų išplėsti Komisijai suteiktus deleguotuosius ir įgyvendinimo įgaliojimus išsamiai nustatyti suderintą uosto valstybės atliekamos kontrolės – laivų patikrinimo pagal Konvencijos nuostatas – taikymo tvarką, atsižvelgiant į atitinkamas TDO gaires ir Direktyvos 2009/16 taikymo sritį ir procedūras. |
| --- | --- |

5.1

EESRK mano, kad reikėtų išplėsti Komisijai suteiktus deleguotuosius ir įgyvendinimo įgaliojimus išsamiai nustatyti suderintą uosto valstybės atliekamos kontrolės – laivų patikrinimo pagal Konvencijos nuostatas – taikymo tvarką, atsižvelgiant į atitinkamas TDO gaires ir Direktyvos 2009/16 taikymo sritį ir procedūras.

| 5.2 | Savo nuomonėje dėl Trečiojo saugios laivybos paketo (9) EESRK pritarė tam, kad „būtų įtrauktas ir darbo sąlygų laive tyrimas, nes žmogiškasis veiksnys dažnai turi didelę įtaką nelaimingiems atsitikimams jūroje. Jūreivių gyvenimo bei darbo laive sąlygoms ištirti ir jas įvertinti reikia daugiau konkrečių įgūdžių turinčių inspektorių“. Todėl bus būtina tinkamai parengti inspektorius, kad įsigaliojus Konvencijai jie galėtų vykdyti Konvencijoje numatytą kontrolę. EESRK ragina Europos jūrų saugumo agentūrą ir Paryžiaus susitarimo memorandumą pasirašiusias šalis sustiprinti Konvencijoje numatytas funkcijas vykdysiančių inspektorių rengimą. |
| --- | --- |

5.2

Savo nuomonėje dėl Trečiojo saugios laivybos paketo (9) EESRK pritarė tam, kad „būtų įtrauktas ir darbo sąlygų laive tyrimas, nes žmogiškasis veiksnys dažnai turi didelę įtaką nelaimingiems atsitikimams jūroje. Jūreivių gyvenimo bei darbo laive sąlygoms ištirti ir jas įvertinti reikia daugiau konkrečių įgūdžių turinčių inspektorių“. Todėl bus būtina tinkamai parengti inspektorius, kad įsigaliojus Konvencijai jie galėtų vykdyti Konvencijoje numatytą kontrolę. EESRK ragina Europos jūrų saugumo agentūrą ir Paryžiaus susitarimo memorandumą pasirašiusias šalis sustiprinti Konvencijoje numatytas funkcijas vykdysiančių inspektorių rengimą.

| 5.3 | EESRK pažymi, kad pagal Direktyvos 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės 13 straipsnio 1 dalį ir jos c punktą „kiekvieną kartą atlikdama laivo pirminį inspektavimą, kompetentinga institucija užtikrina, kad inspektorius bent jau įsitikintų, kad bendroji laivo būklė, įskaitant mašinų skyrių ir gyvenamąsias patalpas bei higienos sąlygas laive, yra tinkama“. Tačiau, remiantis TDO gairėmis patikrinimus pagal 2006 m. Konvenciją atliekantiems uosto valstybės kontrolės inspektoriams, per šį pirminį inspektavimą, kuris dažnai būna ir vienintelis, iš esmės tikrinamas tik laivo darbo jūrų laivyboje liudijimas ir darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracija. Šie dokumentai – tai prima facie įrodymas, kad Konvencijos reikalavimai dėl jūrininkų darbo ir gyvenimo sąlygų tenkinami šiuose dokumentuose nurodytu mastu. Tačiau tam tikromis aplinkybėmis gali būti atliekamas išsamesnis laivo inspektavimas siekiant įvertinti darbo ir gyvenimo laive sąlygas. Kai kuriose srityse šiuo metu galiojanti ES direktyva 2009/16 ir Konvencija bei susijusios TDO gairės gali skirtis taikymo sritimi ar procedūromis. Todėl šiuose dviejuose teisės aktuose nustatytas kontrolės ir įgyvendinimo užtikrinimo procedūras reikės racionalizuoti išplečiant Komisijai suteiktus įgyvendinimo įgaliojimus nustatyti suderintą procedūrų taikymo tvarką. |
| --- | --- |

5.3

EESRK pažymi, kad pagal Direktyvos 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės 13 straipsnio 1 dalį ir jos c punktą „kiekvieną kartą atlikdama laivo pirminį inspektavimą, kompetentinga institucija užtikrina, kad inspektorius bent jau įsitikintų, kad bendroji laivo būklė, įskaitant mašinų skyrių ir gyvenamąsias patalpas bei higienos sąlygas laive, yra tinkama“. Tačiau, remiantis TDO gairėmis patikrinimus pagal 2006 m. Konvenciją atliekantiems uosto valstybės kontrolės inspektoriams, per šį pirminį inspektavimą, kuris dažnai būna ir vienintelis, iš esmės tikrinamas tik laivo darbo jūrų laivyboje liudijimas ir darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracija. Šie dokumentai – tai prima facie įrodymas, kad Konvencijos reikalavimai dėl jūrininkų darbo ir gyvenimo sąlygų tenkinami šiuose dokumentuose nurodytu mastu. Tačiau tam tikromis aplinkybėmis gali būti atliekamas išsamesnis laivo inspektavimas siekiant įvertinti darbo ir gyvenimo laive sąlygas. Kai kuriose srityse šiuo metu galiojanti ES direktyva 2009/16 ir Konvencija bei susijusios TDO gairės gali skirtis taikymo sritimi ar procedūromis. Todėl šiuose dviejuose teisės aktuose nustatytas kontrolės ir įgyvendinimo užtikrinimo procedūras reikės racionalizuoti išplečiant Komisijai suteiktus įgyvendinimo įgaliojimus nustatyti suderintą procedūrų taikymo tvarką.

| 5.4 | Struktūrinių reikalavimų dėl jūrininkų apgyvendinimo vykdymas ir vykdymo užtikrinimas bus sunki užduotis, ypač specifiniuose jūrų pramonės sektoriuose, pavyzdžiui, didelėse komercinėse jachtose ar mažesniuose laivuose. EESRK pažymi, kad Konvencija vėliavos valstybėms nedraudžia, kai tinka ir pasikonsultavus su laivų savininkų ir jūrininkų organizacijomis, savo įstatymuose ir kituose teisės aktuose arba per kitas priemones, kurios iš esmės yra lygiavertės Konvencijos nuostatoms, nustatyti ir leisti taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas, išimtis ar kitokias lankstaus Konvencijoje nustatytų standartų taikymo nuostatas. Todėl EESRK tikisi, kad uosto valstybės kontrolės pareigūnai, priimdami sprendimus, atsižvelgs į vėliavos valstybės sprendimus, nurodytus darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracijose. |
| --- | --- |

5.4

Struktūrinių reikalavimų dėl jūrininkų apgyvendinimo vykdymas ir vykdymo užtikrinimas bus sunki užduotis, ypač specifiniuose jūrų pramonės sektoriuose, pavyzdžiui, didelėse komercinėse jachtose ar mažesniuose laivuose. EESRK pažymi, kad Konvencija vėliavos valstybėms nedraudžia, kai tinka ir pasikonsultavus su laivų savininkų ir jūrininkų organizacijomis, savo įstatymuose ir kituose teisės aktuose arba per kitas priemones, kurios iš esmės yra lygiavertės Konvencijos nuostatoms, nustatyti ir leisti taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas, išimtis ar kitokias lankstaus Konvencijoje nustatytų standartų taikymo nuostatas. Todėl EESRK tikisi, kad uosto valstybės kontrolės pareigūnai, priimdami sprendimus, atsižvelgs į vėliavos valstybės sprendimus, nurodytus darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracijose.

| 5.5 | Konvencijoje pripažįstama, kad TDO narėms reikia suteikti lankstumo, kad jos galėtų atsižvelgti į savo nacionalinius ypatumus, visų pirma mažesnių laivų ir laivų, kurie neplaukioja tarptautiniais reisais, arba specifinių laivų atžvilgiu. Tad vietiniais reisais plaukiojančių mažų laivų reguliarūs patikrinimai nebūtinai turi būti tokie patys, kaip tarptautiniais reisais plaukiojančių didelių laivų. Be to, EESRK numato, kad dėl uosto valstybės kontrolės kils svarbių praktinių klausimų, susijusių su nuodugnesniais patikrinimais ir trūkumų įvertinimu bei taisomųjų veiksmų. Komitetas mano, kad tokius klausimus reikėtų atidžiai apsvarstyti ir protingai išspręsti siūlomais deleguotaisiais aktais, kuriuose būtų atsižvelgiama į galiojančius Konvenciją įgyvendinančius nacionalinės teisės aktus. |
| --- | --- |

5.5

Konvencijoje pripažįstama, kad TDO narėms reikia suteikti lankstumo, kad jos galėtų atsižvelgti į savo nacionalinius ypatumus, visų pirma mažesnių laivų ir laivų, kurie neplaukioja tarptautiniais reisais, arba specifinių laivų atžvilgiu. Tad vietiniais reisais plaukiojančių mažų laivų reguliarūs patikrinimai nebūtinai turi būti tokie patys, kaip tarptautiniais reisais plaukiojančių didelių laivų. Be to, EESRK numato, kad dėl uosto valstybės kontrolės kils svarbių praktinių klausimų, susijusių su nuodugnesniais patikrinimais ir trūkumų įvertinimu bei taisomųjų veiksmų. Komitetas mano, kad tokius klausimus reikėtų atidžiai apsvarstyti ir protingai išspręsti siūlomais deleguotaisiais aktais, kuriuose būtų atsižvelgiama į galiojančius Konvenciją įgyvendinančius nacionalinės teisės aktus.

| 5.6 | Siūlomo naujo 18a straipsnio „Skundai, susiję su Konvencija dėl darbo jūrų laivyboje“ 1 dalyje numatyta, kad jeigu skundas neišsprendžiamas laivo lygmeniu, uosto valstybės kontrolės pareigūnas apie tai informuoja laivo vėliavos valstybę, kad ši imtųsi tinkamų veiksmų. EESRK mano, kad siūlomas procedūras reikėtų papildyti antru etapu – kreipimusi į laivo savininką, kad šis imtųsi tinkamų veiksmų. Ši priemonė dera su Konvencijoje nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

5.6

Siūlomo naujo 18a straipsnio „Skundai, susiję su Konvencija dėl darbo jūrų laivyboje“ 1 dalyje numatyta, kad jeigu skundas neišsprendžiamas laivo lygmeniu, uosto valstybės kontrolės pareigūnas apie tai informuoja laivo vėliavos valstybę, kad ši imtųsi tinkamų veiksmų. EESRK mano, kad siūlomas procedūras reikėtų papildyti antru etapu – kreipimusi į laivo savininką, kad šis imtųsi tinkamų veiksmų. Ši priemonė dera su Konvencijoje nustatyta tvarka.

Dėl naujosios direktyvos dėl vėliavos valstybės reikalavimų vykdymo

| 5.7 | Kelete ES valstybių narių 2006 m. Konvencijos ratifikavimo ir (arba) įgyvendinimo procesas beveik arba jau baigtas. Svarbių praktinių klausimų kils dėl Konvencijos reikalavimų dėl jūrininkų, kurie yra darbą suteikiančių valstybių piliečiai arba gyventojai arba nuolat būna jos teritorijoje, samdymo ir įdarbinimo bei socialinės apsaugos įgyvendinimo. EESRK ragina Komisiją kuo greičiau išspręsti šį klausimą ir užtikrinti, kad būsimų ES teisės aktų dėl darbą suteikiančių valstybių įgyvendinimo užtikrinimas trečiosiose šalyse atitiktų Konvencijos dvasią ir sąlygas. |
| --- | --- |

5.7

Kelete ES valstybių narių 2006 m. Konvencijos ratifikavimo ir (arba) įgyvendinimo procesas beveik arba jau baigtas. Svarbių praktinių klausimų kils dėl Konvencijos reikalavimų dėl jūrininkų, kurie yra darbą suteikiančių valstybių piliečiai arba gyventojai arba nuolat būna jos teritorijoje, samdymo ir įdarbinimo bei socialinės apsaugos įgyvendinimo. EESRK ragina Komisiją kuo greičiau išspręsti šį klausimą ir užtikrinti, kad būsimų ES teisės aktų dėl darbą suteikiančių valstybių įgyvendinimo užtikrinimas trečiosiose šalyse atitiktų Konvencijos dvasią ir sąlygas.

| 5.8 | Vėliavos valstybės skatina laivų savininkus nustatyti priemones atitikčiai užtikrinti. Konvencijos II straipsnyje sąvoka „jūrininkas“ apibrėžiama kaip „bet kuris asmuo, įdarbintas, pasamdytas ar dirbantis bet kokiose pareigose laive, kuriam taikoma ši Konvencija“. Pagal šią plačią apibrėžtį, sąvoka „jūrininkas“ galėtų apimti visą frachtuotojo personalą, pavyzdžiui, jūriniuose laivuose dirbančius geologus ir narus arba darbuotojus, kurie nėra tiesiogiai įdarbinti laivo savininko, arba laivuose pagal sutartį dirbančius apsaugos darbuotojus, įdarbintus apsaugai nuo piratų. TDO, pripažindama, kad kai kuriais atvejais Organizacijos narei gali kilti abejonių, ar tam tikrų kategorijų asmenys, kurį laiką dirbantys laive, Konvencijos reglamentuojamais klausimais turėtų būti laikomi jūrininkais, Tarptautinės darbo konferencijos 94-ojoje sesijoje (Laivybos sesija) priėmė VII rezoliuciją, kurioje išaiškino šį klausimą. Bet kokiu atveju, vadovaujantis Konvencijos II straipsnio 3 dalimi, kilus abejonių dėl to, ar taikant šią Konvenciją visų kategorijų asmenys turi būti laikomi jūrininkais, klausimą turi spręsti kiekvienos Organizacijos narės kompetentinga institucija, pasikonsultavusi su laivų savininkų ir jūrininkų organizacijomis, kurioms šis klausimas svarbus. EESRK mano, kad valstybės narės, įgyvendindamos Konvenciją ir užtikrindamos jos įgyvendinimą, turėtų atsižvelgti į TDO rezoliucijas ir susijusias gaires, ir kad šio principo turėtų būti griežtai laikomasi. |
| --- | --- |

5.8

Vėliavos valstybės skatina laivų savininkus nustatyti priemones atitikčiai užtikrinti. Konvencijos II straipsnyje sąvoka „jūrininkas“ apibrėžiama kaip „bet kuris asmuo, įdarbintas, pasamdytas ar dirbantis bet kokiose pareigose laive, kuriam taikoma ši Konvencija“. Pagal šią plačią apibrėžtį, sąvoka „jūrininkas“ galėtų apimti visą frachtuotojo personalą, pavyzdžiui, jūriniuose laivuose dirbančius geologus ir narus arba darbuotojus, kurie nėra tiesiogiai įdarbinti laivo savininko, arba laivuose pagal sutartį dirbančius apsaugos darbuotojus, įdarbintus apsaugai nuo piratų. TDO, pripažindama, kad kai kuriais atvejais Organizacijos narei gali kilti abejonių, ar tam tikrų kategorijų asmenys, kurį laiką dirbantys laive, Konvencijos reglamentuojamais klausimais turėtų būti laikomi jūrininkais, Tarptautinės darbo konferencijos 94-ojoje sesijoje (Laivybos sesija) priėmė VII rezoliuciją, kurioje išaiškino šį klausimą. Bet kokiu atveju, vadovaujantis Konvencijos II straipsnio 3 dalimi, kilus abejonių dėl to, ar taikant šią Konvenciją visų kategorijų asmenys turi būti laikomi jūrininkais, klausimą turi spręsti kiekvienos Organizacijos narės kompetentinga institucija, pasikonsultavusi su laivų savininkų ir jūrininkų organizacijomis, kurioms šis klausimas svarbus. EESRK mano, kad valstybės narės, įgyvendindamos Konvenciją ir užtikrindamos jos įgyvendinimą, turėtų atsižvelgti į TDO rezoliucijas ir susijusias gaires, ir kad šio principo turėtų būti griežtai laikomasi.

| 5.9 | Dėl Direktyvos 4 straipsnio „Už atitikties stebėseną atsakingi darbuotojai“ EESRK pažymi, kad TDO gairės patikrinimus pagal 2006 m. Konvenciją atliekantiems uosto valstybės kontrolės inspektoriams buvo parengtos siekiant padėti uosto valstybės administracijoms veiksmingai vykdyti savo įsipareigojimus pagal Konvenciją. Dauguma atvejų patikrinimus atliks darbuotojai, kurie jau yra pakankamai kvalifikuoti pagal tarptautinius reikalavimus dėl uosto valstybės kontrolės, parengtus atsižvelgiant į TJO konvencijas ir pagal regioninius susitarimo memorandumus dėl uosto valstybės kontrolės. Tai pasakytina apie tas ES šalis, kurios laikosi Paryžiaus susitarimo memorandumo ir Direktyvos 2006/16/EB reikalavimų. |
| --- | --- |

5.9

Dėl Direktyvos 4 straipsnio „Už atitikties stebėseną atsakingi darbuotojai“ EESRK pažymi, kad TDO gairės patikrinimus pagal 2006 m. Konvenciją atliekantiems uosto valstybės kontrolės inspektoriams buvo parengtos siekiant padėti uosto valstybės administracijoms veiksmingai vykdyti savo įsipareigojimus pagal Konvenciją. Dauguma atvejų patikrinimus atliks darbuotojai, kurie jau yra pakankamai kvalifikuoti pagal tarptautinius reikalavimus dėl uosto valstybės kontrolės, parengtus atsižvelgiant į TJO konvencijas ir pagal regioninius susitarimo memorandumus dėl uosto valstybės kontrolės. Tai pasakytina apie tas ES šalis, kurios laikosi Paryžiaus susitarimo memorandumo ir Direktyvos 2006/16/EB reikalavimų.

| 5.10 | Svarbus Konvencijos įgyvendinimo užtikrinimo aspektas bus vėliavos valstybės administracijų išduodamas darbo jūrų laivyboje liudijimas ir darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracija. Pagal Konvencijos 5.1.1 straipsnį Organizacijos narės gali įgalioti organizacijas, pavyzdžiui, klasifikacines bendroves, vykdyti patikrinimus ir (arba) išduoti liudijimus. Šis principas įtvirtintas ES teisėje, t. y. iš dalies Direktyvoje 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų ir iš dalies Direktyvoje 2009/21/EB dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi. Kadangi siūlomoje direktyvoje nėra pakankamai aiškiai nustatyta administracijų teisė deleguoti funkcijas pripažintoms organizacijoms, EESRK daro prielaidą, kad valstybės narės pačios galės tai padaryti direktyvą perkeldamos į nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

5.10

Svarbus Konvencijos įgyvendinimo užtikrinimo aspektas bus vėliavos valstybės administracijų išduodamas darbo jūrų laivyboje liudijimas ir darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracija. Pagal Konvencijos 5.1.1 straipsnį Organizacijos narės gali įgalioti organizacijas, pavyzdžiui, klasifikacines bendroves, vykdyti patikrinimus ir (arba) išduoti liudijimus. Šis principas įtvirtintas ES teisėje, t. y. iš dalies Direktyvoje 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų ir iš dalies Direktyvoje 2009/21/EB dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi. Kadangi siūlomoje direktyvoje nėra pakankamai aiškiai nustatyta administracijų teisė deleguoti funkcijas pripažintoms organizacijoms, EESRK daro prielaidą, kad valstybės narės pačios galės tai padaryti direktyvą perkeldamos į nacionalinę teisę.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL L 161, 2007 6 22, p. 63–64.

1

(2)  OL L 124, 2009 5 20, p. 30–50.

2

(3)  COM(2012) 129 final.

3

(4)  COM(2012) 134 final.

4

(5)  OL C 318, 2006 12 23, p. 195–201.

5

(6)  OL C 255, 2010 9 22, p. 103.

6

(7)  OL C 97, 2007 4 28, p. 33.

7

(8)  OL C 24, 2012 1 28, p. 146.

8

(9)  OL C 318, 2006 12 23, p. 195–201.

9

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/158 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/158

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laivų perdirbimo

(COM(2012) 118 final – 2012/0055 (COD)

2012/C 299/29

Pranešėjas Martin SIECKER

Taryba, 2012 m. balandžio 10 d., ir Europos Parlamentas, 2012 m. balandžio 19 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laivų perdirbimo

COM(2012) 118 final – 2012/0055 (COD).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 26 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 12 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 122 nariams balsavus už, 31 – prieš ir 6 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Laivų išmontavimas vykdomas visiškai neatsakingai. Dauguma laivų išmontuojami vadinamuoju ištraukimo į krantą metodu, (angl. beaching), laivą paprasčiausiai ištraukus į Indijos, Bangladešo ar Pakistano paplūdimį. Po to juos ardo nekvalifikuoti darbininkai, įskaitant vaikus, neturintys nei atitinkamos įrangos, nei reikiamos apsaugos nuo išmontavimo metu išleidžiamų į aplinką pavojingų medžiagų. |
| --- | --- |

1.1

Laivų išmontavimas vykdomas visiškai neatsakingai. Dauguma laivų išmontuojami vadinamuoju ištraukimo į krantą metodu, (angl. beaching), laivą paprasčiausiai ištraukus į Indijos, Bangladešo ar Pakistano paplūdimį. Po to juos ardo nekvalifikuoti darbininkai, įskaitant vaikus, neturintys nei atitinkamos įrangos, nei reikiamos apsaugos nuo išmontavimo metu išleidžiamų į aplinką pavojingų medžiagų.

| 1.2 | Pasibaigus eksploatavimo trukmei laivai laikomi pavojingomis atliekomis ir patenka į Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų pervežimo taikymo sritį. Kadangi jau daugelį metų plačiu mastu ir sistemingai nesilaikoma šios konvencijos taisyklių, Tarptautinė jūrų organizacija (IMO) 2009 m. priėmė Honkongo konvenciją dėl saugaus ir aplinkai tinkamo laivų perdirbimo. ES ir jos valstybės narės padarė išvadą, kad abiejų konvencijų kontrolės ir vykdymo užtikrinimo lygis laivams, kuriuos galima laikyti atliekomis, yra lygiavertis. Nei viena Afrikos šalis ir kelios Lotynų Amerikos šalys nesutiko su šia išvada. Honkongo konvencija turėtų įsigalioti apie 2020 m., su sąlyga, kad ją ratifikuos pakankamas skaičius šalių. |
| --- | --- |

1.2

Pasibaigus eksploatavimo trukmei laivai laikomi pavojingomis atliekomis ir patenka į Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų pervežimo taikymo sritį. Kadangi jau daugelį metų plačiu mastu ir sistemingai nesilaikoma šios konvencijos taisyklių, Tarptautinė jūrų organizacija (IMO) 2009 m. priėmė Honkongo konvenciją dėl saugaus ir aplinkai tinkamo laivų perdirbimo. ES ir jos valstybės narės padarė išvadą, kad abiejų konvencijų kontrolės ir vykdymo užtikrinimo lygis laivams, kuriuos galima laikyti atliekomis, yra lygiavertis. Nei viena Afrikos šalis ir kelios Lotynų Amerikos šalys nesutiko su šia išvada. Honkongo konvencija turėtų įsigalioti apie 2020 m., su sąlyga, kad ją ratifikuos pakankamas skaičius šalių.

| 1.3 | Šioje srityje Europos Sąjungai tenka gana didelė atsakomybė, nes didžioji pasaulinio laivyno dalis priklauso ES valstybių narių laivų savininkams. Komisijai jau daugelį metų kelia susirūpinimą tendencijos šiame sektoriuje. Todėl prieš keletą metų ji nusprendė spręsti šią problemą. Per pastaruosius penkerius metus Komisija paskelbė žaliąją knygą šiuo klausimu, vėliau – komunikatą, dabar – pasiūlymą dėl reglamento. Siūlomame ES reglamente numatoma kai kurias Honkongo konvencijos nuostatas taikyti anksčiau. |
| --- | --- |

1.3

Šioje srityje Europos Sąjungai tenka gana didelė atsakomybė, nes didžioji pasaulinio laivyno dalis priklauso ES valstybių narių laivų savininkams. Komisijai jau daugelį metų kelia susirūpinimą tendencijos šiame sektoriuje. Todėl prieš keletą metų ji nusprendė spręsti šią problemą. Per pastaruosius penkerius metus Komisija paskelbė žaliąją knygą šiuo klausimu, vėliau – komunikatą, dabar – pasiūlymą dėl reglamento. Siūlomame ES reglamente numatoma kai kurias Honkongo konvencijos nuostatas taikyti anksčiau.

| 1.4 | Pasiūlymas dėl reglamento dėl laivų išmontavimo nedaug skiriasi nuo anksčiau šiuo klausimu paskelbtos žaliosios knygos ir strategijos dokumento. Abiejuose pastaruosiuose dokumentuose buvo nuodugniai išanalizuotos laivų išmontavimo Bangladeše, Indijoje ir Pakistane problemos ir prieita prie išvados, jog būtina imtis griežtų priemonių siekiant ištaisyti netoleruotiną padėtį šiose šalyse. Tačiau pasiūlyme dėl reglamento numatytos priemonės šių problemų neišsprendžia. EESRK gali tik padaryti išvadą, kad šiam tikslui įgyvendinti akivaizdžiai trūksta politinės valios. |
| --- | --- |

1.4

Pasiūlymas dėl reglamento dėl laivų išmontavimo nedaug skiriasi nuo anksčiau šiuo klausimu paskelbtos žaliosios knygos ir strategijos dokumento. Abiejuose pastaruosiuose dokumentuose buvo nuodugniai išanalizuotos laivų išmontavimo Bangladeše, Indijoje ir Pakistane problemos ir prieita prie išvados, jog būtina imtis griežtų priemonių siekiant ištaisyti netoleruotiną padėtį šiose šalyse. Tačiau pasiūlyme dėl reglamento numatytos priemonės šių problemų neišsprendžia. EESRK gali tik padaryti išvadą, kad šiam tikslui įgyvendinti akivaizdžiai trūksta politinės valios.

| 1.5 | Pasiūlyme, pavyzdžiui, nenumatyta jokia ekonominė priemonė, kuria galėtų naudotis Komisija, norėdama pakreipti padėtį norima linkme. Nors šios priemonės klausimas jau buvo iškeltas ankstesniuose dokumentuose. Komisija buvo užsakiusi tyrimą dėl galimybės įsteigti fondą, į kurį įnašus turėtų mokėti kiekvienas Europos uoste prisišvartavęs laivas. Įnašo dydis būtų turėjęs priklausyti nuo laivo tonažo ir nuo jo taršos lygio. Tokio fondo įsteigimas būtų puikus principo „teršėjas moka“ taikymo pavyzdys. Dalis šių pinigų galėtų būti panaudota darbo sąlygoms Pietryčių Azijos šalyse gerinti, mokant darbininkus laikytis darbo saugos taisyklių, informuojant vietos gyventojus apie pavojus, susijusius su neatsakingu didelių jūrinių laivų išmontavimu bei gerinant vietinę viešąją infrastruktūrą. |
| --- | --- |

1.5

Pasiūlyme, pavyzdžiui, nenumatyta jokia ekonominė priemonė, kuria galėtų naudotis Komisija, norėdama pakreipti padėtį norima linkme. Nors šios priemonės klausimas jau buvo iškeltas ankstesniuose dokumentuose. Komisija buvo užsakiusi tyrimą dėl galimybės įsteigti fondą, į kurį įnašus turėtų mokėti kiekvienas Europos uoste prisišvartavęs laivas. Įnašo dydis būtų turėjęs priklausyti nuo laivo tonažo ir nuo jo taršos lygio. Tokio fondo įsteigimas būtų puikus principo „teršėjas moka“ taikymo pavyzdys. Dalis šių pinigų galėtų būti panaudota darbo sąlygoms Pietryčių Azijos šalyse gerinti, mokant darbininkus laikytis darbo saugos taisyklių, informuojant vietos gyventojus apie pavojus, susijusius su neatsakingu didelių jūrinių laivų išmontavimu bei gerinant vietinę viešąją infrastruktūrą.

| 1.6 | EESRK ragina Europos Komisiją ištirti galimybę šias lėšas panaudoti išmontavimo pajėgumams plėtoti ir perdirbimo pramonei Europoje kurti. Europos Sąjungoje yra pakankamai laivų statybos pajėgumų, kurie labai mažai arba visai nenaudojami laivams statyti ar remontuoti, tačiau jie tiktų laivų išmontavimui ir jų perdirbimui. Tai puikiai derėtų su ES siekiu tapti tvaria „perdirbimo visuomene“, kuri atliekas perdirba į žaliavas taikydama pažangią ir gerai suderintą sistemą. Tai galėtų būti naudinga ekonominiu požiūriu, kadangi būtų sukuria vertingų medžiagų, kurios patenkintų didelę dalį žaliavų poreikio ir leistų sukurti daug naujų darbo vietų. Kadangi žaliavų kainos nuolat kyla, o daugelyje Sąjungos valstybių narių didėja nedarbas, tai galėtų būti labai naudinga visai Europai. Be to, nebeeksploatuojamų laivų perdirbimo sektoriaus sukūrimas būtų naudingas pajūrio teritorijų vystymuisi, sudarytų sąlygas jaunimui įgyti perspektyvias specialybes ir suteiktų galimybių bedarbiams. |
| --- | --- |

1.6

EESRK ragina Europos Komisiją ištirti galimybę šias lėšas panaudoti išmontavimo pajėgumams plėtoti ir perdirbimo pramonei Europoje kurti. Europos Sąjungoje yra pakankamai laivų statybos pajėgumų, kurie labai mažai arba visai nenaudojami laivams statyti ar remontuoti, tačiau jie tiktų laivų išmontavimui ir jų perdirbimui. Tai puikiai derėtų su ES siekiu tapti tvaria „perdirbimo visuomene“, kuri atliekas perdirba į žaliavas taikydama pažangią ir gerai suderintą sistemą. Tai galėtų būti naudinga ekonominiu požiūriu, kadangi būtų sukuria vertingų medžiagų, kurios patenkintų didelę dalį žaliavų poreikio ir leistų sukurti daug naujų darbo vietų. Kadangi žaliavų kainos nuolat kyla, o daugelyje Sąjungos valstybių narių didėja nedarbas, tai galėtų būti labai naudinga visai Europai. Be to, nebeeksploatuojamų laivų perdirbimo sektoriaus sukūrimas būtų naudingas pajūrio teritorijų vystymuisi, sudarytų sąlygas jaunimui įgyti perspektyvias specialybes ir suteiktų galimybių bedarbiams.

| 1.7 | Jei ES iš tikrųjų siekia, kad jos laivai būtų išmontuojami atsakingai, visiškai pagrįsta būtų finansuoti šiam tikslui reikalingą infrastruktūrą, užtikrinančią, kad tai būtų daroma deramu būdu. Rinkos ekonomikoje nemokamai nėra nieko – už viską reikia mokėti. Jei išmontavimas vykdomas atsakingai, ši kaina apsiriboja pinigais. Kai išmontuojama neatsakingai, ši kaina matuojama ir kitomis vertybėmis, tokiomis kaip vietinės aplinkos tarša ir žmonių gyvybių praradimu. Kadangi mes Europos Sąjungoje nemanome, kad šias vertybes galėtume teisėtai aukoti, negalime leisti, kad taip būtų elgiamasi ir prekyboje su ES nepriklausančiomis šalimis. Komisijai derėtų labiau tai pabrėžti. Todėl EESRK mano, kad Komisija būtų galėjusi pateikti geresnį, kūrybiškesnį, didesnio užmojo ir naujoviškesnį pasiūlymą, geriau atitinkantį ankstesnių Komisijos dokumentų ir paskelbtų Komiteto nuomonių užmojį. |
| --- | --- |

1.7

Jei ES iš tikrųjų siekia, kad jos laivai būtų išmontuojami atsakingai, visiškai pagrįsta būtų finansuoti šiam tikslui reikalingą infrastruktūrą, užtikrinančią, kad tai būtų daroma deramu būdu. Rinkos ekonomikoje nemokamai nėra nieko – už viską reikia mokėti. Jei išmontavimas vykdomas atsakingai, ši kaina apsiriboja pinigais. Kai išmontuojama neatsakingai, ši kaina matuojama ir kitomis vertybėmis, tokiomis kaip vietinės aplinkos tarša ir žmonių gyvybių praradimu. Kadangi mes Europos Sąjungoje nemanome, kad šias vertybes galėtume teisėtai aukoti, negalime leisti, kad taip būtų elgiamasi ir prekyboje su ES nepriklausančiomis šalimis. Komisijai derėtų labiau tai pabrėžti. Todėl EESRK mano, kad Komisija būtų galėjusi pateikti geresnį, kūrybiškesnį, didesnio užmojo ir naujoviškesnį pasiūlymą, geriau atitinkantį ankstesnių Komisijos dokumentų ir paskelbtų Komiteto nuomonių užmojį.

| 1.8 | EESRK rekomenduoja, kad, kalbant apie leidimų perdirbti lavus išdavimą ne OECD šalių perdirbimo kompleksams, jei jie atitinka reikalavimus ir yra įtraukti į „Europos Sąjungos sąrašą“, reglamento nuostatos visų pirma būtų grindžiamos kompetentingų tarptautinių organizacijų nustatytomis šiuo metu galiojančiomis gairėmis (1), pačia Bazelio konvencija ir jos techninėmis gairėmis. |
| --- | --- |

1.8

EESRK rekomenduoja, kad, kalbant apie leidimų perdirbti lavus išdavimą ne OECD šalių perdirbimo kompleksams, jei jie atitinka reikalavimus ir yra įtraukti į „Europos Sąjungos sąrašą“, reglamento nuostatos visų pirma būtų grindžiamos kompetentingų tarptautinių organizacijų nustatytomis šiuo metu galiojančiomis gairėmis (1), pačia Bazelio konvencija ir jos techninėmis gairėmis.

2.   Įžanga

| 2.1 | XX a. 9-ojo dešimtmečio pabaigoje toksinių atliekų siuntimo iš pramoninių šalių į besivystančiąsias atvejai sukėlė tarptautinį pasipiktinimą. Apie aštuonis tūkstančius statinių su cheminėmis atliekomis, kurios buvo išmestos Koko Byče, Nigerijoje, ir laivus, pvz., „Karin B“, plaukiojančius iš uosto į uostą ir bandančius atsikratyti savo pavojingų atliekų krovinių, buvo rašyta pirmuosiuose laikraščių puslapiuose. Tada buvo pareikalauta priimti tarptautines taisykles. 1989 m. kovo 22 d. buvo priimta Jungtinių Tautų Bazelio konvencija, kurios tikslas – sukurti pavojingų atliekų judėjimo per tarptautines sienas kontrolės sistemą. |
| --- | --- |

2.1

XX a. 9-ojo dešimtmečio pabaigoje toksinių atliekų siuntimo iš pramoninių šalių į besivystančiąsias atvejai sukėlė tarptautinį pasipiktinimą. Apie aštuonis tūkstančius statinių su cheminėmis atliekomis, kurios buvo išmestos Koko Byče, Nigerijoje, ir laivus, pvz., „Karin B“, plaukiojančius iš uosto į uostą ir bandančius atsikratyti savo pavojingų atliekų krovinių, buvo rašyta pirmuosiuose laikraščių puslapiuose. Tada buvo pareikalauta priimti tarptautines taisykles. 1989 m. kovo 22 d. buvo priimta Jungtinių Tautų Bazelio konvencija, kurios tikslas – sukurti pavojingų atliekų judėjimo per tarptautines sienas kontrolės sistemą.

| 2.2 | Bazelio konvencijoje numatyta pasaulinė raštu pateikiamų išankstinių pranešimų ir leidimų suteikimo sistema, pagal kurią vykdomas tarptautinis atliekų vežimas. 1995 m. buvo priimtas pakeitimas, kuriuo uždraudžiamas pavojingų atliekų išvežimas iš Europos Sąjungos ir OECD valstybių į OECD nepriklausančias šalis. Europos Sąjunga perkėlė į Bendrijos teisę tiek Bazelio konvenciją, tiek ir pakeitimą dėl atliekų išvežimo uždraudimo (2). |
| --- | --- |

2.2

Bazelio konvencijoje numatyta pasaulinė raštu pateikiamų išankstinių pranešimų ir leidimų suteikimo sistema, pagal kurią vykdomas tarptautinis atliekų vežimas. 1995 m. buvo priimtas pakeitimas, kuriuo uždraudžiamas pavojingų atliekų išvežimas iš Europos Sąjungos ir OECD valstybių į OECD nepriklausančias šalis. Europos Sąjunga perkėlė į Bendrijos teisę tiek Bazelio konvenciją, tiek ir pakeitimą dėl atliekų išvežimo uždraudimo (2).

| 2.3 | Nors atliekų vežimą reglamentuojantys teisės aktai taikomi taip pat ir laivams, o pagal Bazelio konvencijos nuostatas praėjus tam tikram eksploatavimo laikui laivus galima laikyti atliekomis, pagal kitas tarptautines taisykles jie vis dar gali būti laikomi laivais. Kadangi beveik visuose laivuose yra nemažai pavojingų medžiagų, tokių kaip tepalai ir angliavandenilio dumblas, asbestas, stiklo vata, polichloruoti bifenilai (PCB), tributilalavas (TBT), sunkieji metalai dažuose ir kitos medžiagos, į laužą atiduodami lavai turi būti laikomi pavojingomis atliekomis. Pagal Bazelio konvenciją, tokie su ES vėliava plaukiojantys laivai, jei jie buvo „eksportuoti“ iš OECD šalių, gali būti išmontuojami tik OECD šalyse. |
| --- | --- |

2.3

Nors atliekų vežimą reglamentuojantys teisės aktai taikomi taip pat ir laivams, o pagal Bazelio konvencijos nuostatas praėjus tam tikram eksploatavimo laikui laivus galima laikyti atliekomis, pagal kitas tarptautines taisykles jie vis dar gali būti laikomi laivais. Kadangi beveik visuose laivuose yra nemažai pavojingų medžiagų, tokių kaip tepalai ir angliavandenilio dumblas, asbestas, stiklo vata, polichloruoti bifenilai (PCB), tributilalavas (TBT), sunkieji metalai dažuose ir kitos medžiagos, į laužą atiduodami lavai turi būti laikomi pavojingomis atliekomis. Pagal Bazelio konvenciją, tokie su ES vėliava plaukiojantys laivai, jei jie buvo „eksportuoti“ iš OECD šalių, gali būti išmontuojami tik OECD šalyse.

| 2.4 | Tačiau laivai nuolat apeina teisės aktus, todėl tiek tarptautinės taisyklės, tiek ir Sąjungos teisės aktų nuostatos tampa neveiksmingos. Siekdamos pagerinti padėtį, Bazelio konvencijos šalys 2004 m. Tarptautinės jūrų organizacijos (angl. IMO) paprašė parengti privalomus laivų perdirbimo reikalavimus. 2006 m. Tarptautinė jūrų organizacija parengė sutarties projektą, kuris 2009 m. buvo priimtas kaip Honkongo konvencija dėl saugaus ir aplinkai tinkamo laivų perdirbimo (toliau – „Honkongo konvencija“). Tačiau ji įsigalios ir duos rezultatų tik tada, kai ją ratifikuos pakankamas didžiųjų vėliavos valstybių ir laivus perdirbančių šalių skaičius. |
| --- | --- |

2.4

Tačiau laivai nuolat apeina teisės aktus, todėl tiek tarptautinės taisyklės, tiek ir Sąjungos teisės aktų nuostatos tampa neveiksmingos. Siekdamos pagerinti padėtį, Bazelio konvencijos šalys 2004 m. Tarptautinės jūrų organizacijos (angl. IMO) paprašė parengti privalomus laivų perdirbimo reikalavimus. 2006 m. Tarptautinė jūrų organizacija parengė sutarties projektą, kuris 2009 m. buvo priimtas kaip Honkongo konvencija dėl saugaus ir aplinkai tinkamo laivų perdirbimo (toliau – „Honkongo konvencija“). Tačiau ji įsigalios ir duos rezultatų tik tada, kai ją ratifikuos pakankamas didžiųjų vėliavos valstybių ir laivus perdirbančių šalių skaičius.

| 2.5 | Bazelio konvencijos šalys 2006 m. pritarė Tarptautinės jūrų organizacijos konvencijos projektui ir ėmėsi atlikti preliminarų vertinimą, siekdamos nustatyti, ar Honkongo konvencija nustatomas kontrolės ir vykdymo užtikrinimo lygis yra lygiavertis nustatytajam Bazelio konvencija. Europos Sąjunga ir jos valstybės narės baigė vertinimo darbus 2010 m. priimdamos sprendimą, kad abi konvencijos galimai užtikrina veiksmingą laivų, kurie laikytini atliekomis, kontrolės ir taisyklių laikymosi lygį. 2011 m. spalio mėn. Bazelio konvencijos šalys paragino ratifikuoti Honkongo konvenciją, kad ji galėtų įsigalioti. Manoma, kad ji galėtų įsigalioti ne anksčiau kaip 2020 m. Įsigaliojus šiai konvencijai, suinteresuotosios šalys galės išmontuoti savo didžiuosius prekybinius laivus tik konvenciją pasirašiusiose šalyse. |
| --- | --- |

2.5

Bazelio konvencijos šalys 2006 m. pritarė Tarptautinės jūrų organizacijos konvencijos projektui ir ėmėsi atlikti preliminarų vertinimą, siekdamos nustatyti, ar Honkongo konvencija nustatomas kontrolės ir vykdymo užtikrinimo lygis yra lygiavertis nustatytajam Bazelio konvencija. Europos Sąjunga ir jos valstybės narės baigė vertinimo darbus 2010 m. priimdamos sprendimą, kad abi konvencijos galimai užtikrina veiksmingą laivų, kurie laikytini atliekomis, kontrolės ir taisyklių laikymosi lygį. 2011 m. spalio mėn. Bazelio konvencijos šalys paragino ratifikuoti Honkongo konvenciją, kad ji galėtų įsigalioti. Manoma, kad ji galėtų įsigalioti ne anksčiau kaip 2020 m. Įsigaliojus šiai konvencijai, suinteresuotosios šalys galės išmontuoti savo didžiuosius prekybinius laivus tik konvenciją pasirašiusiose šalyse.

| 2.6 | Vis dar praktikuojamas kenksmingas aplinkai ir pavojingas laivų išmontavimo metodas verčia Komisiją nuolat rūpintis ir stebėti, kokie pokyčiai vyksta šioje srityje. 2007 m. Komisija priėmė Žaliąją knygą dėl geresnio laivų išmontavimo (3), o 2008 m. – komunikatą, kuriuo siūloma ES laivų išmontavimo strategija (4). EESRK dėl šių dokumentų jau buvo parengusi ne vieną nuomonę (5). Ši nuomonė – Komiteto atsakas į Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymą dėl reglamento dėl laivų perdirbimo (6). |
| --- | --- |

2.6

Vis dar praktikuojamas kenksmingas aplinkai ir pavojingas laivų išmontavimo metodas verčia Komisiją nuolat rūpintis ir stebėti, kokie pokyčiai vyksta šioje srityje. 2007 m. Komisija priėmė Žaliąją knygą dėl geresnio laivų išmontavimo (3), o 2008 m. – komunikatą, kuriuo siūloma ES laivų išmontavimo strategija (4). EESRK dėl šių dokumentų jau buvo parengusi ne vieną nuomonę (5). Ši nuomonė – Komiteto atsakas į Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymą dėl reglamento dėl laivų perdirbimo (6).

3.   Pasiūlymo aplinkybės

| 3.1 | Laivų išmontavimui esminį poveikį daro su rinka susiję veiksniai. Laivo išmontavimą nulemia senėjančio laivyno priežiūros sąnaudos, transporto tarifai ar metalo laužo kaina. Išmontavimo vietos pasirinkimas priklauso nuo siūlomų išmontavimo kainų. Savo ruožtu ši kaina priklauso nuo perdirbto plieno paklausos regione ir darbininkų bei aplinkos apsaugai skirtos infrastruktūros kainos. Laikui bėgant dėl visų šių veiksnių didžiųjų jūros laivų išmontavimo darbai persikėlė į Pietryčių Azijos šalis. |
| --- | --- |

3.1

Laivų išmontavimui esminį poveikį daro su rinka susiję veiksniai. Laivo išmontavimą nulemia senėjančio laivyno priežiūros sąnaudos, transporto tarifai ar metalo laužo kaina. Išmontavimo vietos pasirinkimas priklauso nuo siūlomų išmontavimo kainų. Savo ruožtu ši kaina priklauso nuo perdirbto plieno paklausos regione ir darbininkų bei aplinkos apsaugai skirtos infrastruktūros kainos. Laikui bėgant dėl visų šių veiksnių didžiųjų jūros laivų išmontavimo darbai persikėlė į Pietryčių Azijos šalis.

| 3.2 | Daugiau kaip 80 proc. visų nuo 2004 m. pasaulyje išmontuotų eksploatavimui netinkamų laivų buvo išmontuota Indijoje, Pakistane ir Bangladeše, taikant vadinamąjį „ištraukimo į krantą“ metodą. Laivai ištraukiami į smėlio paplūdimius ir vėliau ardomi nenaudojant sunkiųjų mašinų. Be to, šios šalys neturi atitinkamos infrastruktūros, būtinos atsakingam labai taršių ir nuodingų atliekų perdirbimui. Pietryčių Azijos valstybių vyriausybės nelinkusios keisti šios praktikos, kadangi mano, jog laivų perdirbimas yra ekonomiškai svarbi veikla, kuriai reikėtų kuo mažiau trukdyti. Ši veikla sukuria labai daug darbo vietų, tačiau socialiniai ir aplinkosauginiai jos padariniai yra katastrofiški. |
| --- | --- |

3.2

Daugiau kaip 80 proc. visų nuo 2004 m. pasaulyje išmontuotų eksploatavimui netinkamų laivų buvo išmontuota Indijoje, Pakistane ir Bangladeše, taikant vadinamąjį „ištraukimo į krantą“ metodą. Laivai ištraukiami į smėlio paplūdimius ir vėliau ardomi nenaudojant sunkiųjų mašinų. Be to, šios šalys neturi atitinkamos infrastruktūros, būtinos atsakingam labai taršių ir nuodingų atliekų perdirbimui. Pietryčių Azijos valstybių vyriausybės nelinkusios keisti šios praktikos, kadangi mano, jog laivų perdirbimas yra ekonomiškai svarbi veikla, kuriai reikėtų kuo mažiau trukdyti. Ši veikla sukuria labai daug darbo vietų, tačiau socialiniai ir aplinkosauginiai jos padariniai yra katastrofiški.

| 3.3 | Išmontavimui į Aziją siunčiami laivai yra vienas iš pagrindinių į besivystantį pasaulį patenkančių pramoninių šalių pavojingų atliekų šaltinių. Juose yra tokių medžiagų kaip asbestas, tepalai, naftos nuosėdos, polichloruoti bifenilai (PCB) ir sunkieji metalai. 2004 m. Komisijos (GD TREN) tyrimo metu apskaičiuota, kad iki 2015 m. į išmontavimo aikšteles kasmet patenkančių pavojingų atliekų sudėtyje bus 1–3 tūkst. tonų asbesto, nuo 170–540 tonų tributilalavo (TBT), 6–20 tūkst. tonų kenksmingų dažų, o naftos nuosėdos sudarys nuo 400 tūkst. iki 1,3 mln. tonų per metus. Nors šios veiklos poveikis aplinkai nebuvo nuodugniai tiriamas, turimi duomenys rodo, kad jūros vanduo, pakrantės gruntas ir nuosėdos yra stipriai paveikti. Indijoje ir Bangladeše esančių išmontavimo aikštelių padaryta jūrų tarša aiškiai matoma šių vietovių nuotraukose iš oro. Nevyriausybinės organizacijos praneša, kad tose srityse išnyko augmenija ir žuvys. |
| --- | --- |

3.3

Išmontavimui į Aziją siunčiami laivai yra vienas iš pagrindinių į besivystantį pasaulį patenkančių pramoninių šalių pavojingų atliekų šaltinių. Juose yra tokių medžiagų kaip asbestas, tepalai, naftos nuosėdos, polichloruoti bifenilai (PCB) ir sunkieji metalai. 2004 m. Komisijos (GD TREN) tyrimo metu apskaičiuota, kad iki 2015 m. į išmontavimo aikšteles kasmet patenkančių pavojingų atliekų sudėtyje bus 1–3 tūkst. tonų asbesto, nuo 170–540 tonų tributilalavo (TBT), 6–20 tūkst. tonų kenksmingų dažų, o naftos nuosėdos sudarys nuo 400 tūkst. iki 1,3 mln. tonų per metus. Nors šios veiklos poveikis aplinkai nebuvo nuodugniai tiriamas, turimi duomenys rodo, kad jūros vanduo, pakrantės gruntas ir nuosėdos yra stipriai paveikti. Indijoje ir Bangladeše esančių išmontavimo aikštelių padaryta jūrų tarša aiškiai matoma šių vietovių nuotraukose iš oro. Nevyriausybinės organizacijos praneša, kad tose srityse išnyko augmenija ir žuvys.

| 3.4 | Darbininkų saugos ir sveikatos sąlygos Pietryčių Azijos laužo aikštelėse yra kritinės. Egzistuoja didelė pavojingų nelaimių rizika, visų pirma dėl sunkiųjų mašinų ir darbininkų saugos įrengimų stokos. Indijos vyriausybės ataskaitos duomenimis, 1996–2003 m. Alango aikštelėse įvyko 434 nelaimės, per kurias žuvo 209 žmonės. Įvairiose Pakistano pateikiamose ataskaitose nurodyta, kad šioje šalyje 1986-2006 m. žuvo daugiau kaip 400 darbininkų, o 6 000 buvo sunkiai sužeisti. Be to, tūkstančiai darbininkų, suserga nepagydomomis ligomis dėl toksinių medžiagų tvarkymo ir įkvėpimo, nesant minimalių atsargumo ar saugos priemonių. Dauguma darbininkų atvyksta iš skurdžiausių regionų, yra nekvalifikuoti, dirba be darbo sutarčių, sveikatos draudimo ar draudimo nelaimingų atsitikimų ir jiems neleidžiama kurti profesinių sąjungų. Indijoje atliktas tyrimas atskleidė, kad šiame sektoriuje dirba labai daug vaikų. Ketvirtadalis visų darbininkų yra jaunesni nei 18 metų, o 10 proc. yra neturi nė 12 metų. |
| --- | --- |

3.4

Darbininkų saugos ir sveikatos sąlygos Pietryčių Azijos laužo aikštelėse yra kritinės. Egzistuoja didelė pavojingų nelaimių rizika, visų pirma dėl sunkiųjų mašinų ir darbininkų saugos įrengimų stokos. Indijos vyriausybės ataskaitos duomenimis, 1996–2003 m. Alango aikštelėse įvyko 434 nelaimės, per kurias žuvo 209 žmonės. Įvairiose Pakistano pateikiamose ataskaitose nurodyta, kad šioje šalyje 1986-2006 m. žuvo daugiau kaip 400 darbininkų, o 6 000 buvo sunkiai sužeisti. Be to, tūkstančiai darbininkų, suserga nepagydomomis ligomis dėl toksinių medžiagų tvarkymo ir įkvėpimo, nesant minimalių atsargumo ar saugos priemonių. Dauguma darbininkų atvyksta iš skurdžiausių regionų, yra nekvalifikuoti, dirba be darbo sutarčių, sveikatos draudimo ar draudimo nelaimingų atsitikimų ir jiems neleidžiama kurti profesinių sąjungų. Indijoje atliktas tyrimas atskleidė, kad šiame sektoriuje dirba labai daug vaikų. Ketvirtadalis visų darbininkų yra jaunesni nei 18 metų, o 10 proc. yra neturi nė 12 metų.

4.   Esminės reglamento nuostatos

| 4.1 | Siūlomo laivų perdirbimo reglamento tikslas – smarkiai sumažinti neigiamą poveikį, susijusį su laivų, plaukiojusių su ES valstybės narės vėliava, perdirbimu, ypač Pietryčių Azijoje, tačiau papildomai nedidinant nereikalingos finansinės naštos. Jame numatyta pradėti anksčiau įgyvendinti Honkongo konvencijos reikalavimus, taip paspartinant jos įsigaliojimą viso pasaulio lygmeniu. |
| --- | --- |

4.1

Siūlomo laivų perdirbimo reglamento tikslas – smarkiai sumažinti neigiamą poveikį, susijusį su laivų, plaukiojusių su ES valstybės narės vėliava, perdirbimu, ypač Pietryčių Azijoje, tačiau papildomai nedidinant nereikalingos finansinės naštos. Jame numatyta pradėti anksčiau įgyvendinti Honkongo konvencijos reikalavimus, taip paspartinant jos įsigaliojimą viso pasaulio lygmeniu.

| 4.2 | Anksčiau siekiama pradėti taikyti šias Honkongo konvencijos nuostatas:






  4.2.1 | Su ES valstybės narės vėliava plaukiojantis laivas privalo sudaryti ir turėti jame esančių pavojingų medžiagų sąrašą, kuris turi būti periodiškai atnaujinamas visą laivo eksploatavimo trukmę. Šis įpareigojimas naujiesiems laivams taikomas nedelsiant, o jau eksploatuojamiems laivams tam suteikiamas penkerių metų laikotarpis. Kad patvirtintas laivų perdirbimo kompleksas galėtų ir turėtų teisę tvarkyti visas laive esančias pavojingas medžiagas ir atliekas, prieš laivą atiduodant perdirbti sąrašas turi būti atnaujintas ir išsamiai užpildytas. |
| --- | --- | --- |

4.2

Anksčiau siekiama pradėti taikyti šias Honkongo konvencijos nuostatas:

4.2.1

Su ES valstybės narės vėliava plaukiojantis laivas privalo sudaryti ir turėti jame esančių pavojingų medžiagų sąrašą, kuris turi būti periodiškai atnaujinamas visą laivo eksploatavimo trukmę. Šis įpareigojimas naujiesiems laivams taikomas nedelsiant, o jau eksploatuojamiems laivams tam suteikiamas penkerių metų laikotarpis. Kad patvirtintas laivų perdirbimo kompleksas galėtų ir turėtų teisę tvarkyti visas laive esančias pavojingas medžiagas ir atliekas, prieš laivą atiduodant perdirbti sąrašas turi būti atnaujintas ir išsamiai užpildytas.

| 4.2.2 | Reikalavimų, kuriuos turi atitikti laivų perdirbimo kompleksai, sąrašas buvo parengtas remiantis techniniais Honkongo konvencijos reikalavimais. Į šį sąrašą įtraukti papildomi reikalavimai, kuriais siekiama užtikrinti geresnę aplinkos ir visuomenės sveikatos apsaugą. Šiuos reikalavimus atitinkantys kompleksai bus įtraukti į Europos Sąjungos laivų perdirbimo kompleksų sąrašą. Su ES valstybių narių vėliava plaukiojusius laivus perdirbti bus galima tik Europos Sąjungos sąraše esančiuose kompleksuose. |
| --- | --- |

4.2.2

Reikalavimų, kuriuos turi atitikti laivų perdirbimo kompleksai, sąrašas buvo parengtas remiantis techniniais Honkongo konvencijos reikalavimais. Į šį sąrašą įtraukti papildomi reikalavimai, kuriais siekiama užtikrinti geresnę aplinkos ir visuomenės sveikatos apsaugą. Šiuos reikalavimus atitinkantys kompleksai bus įtraukti į Europos Sąjungos laivų perdirbimo kompleksų sąrašą. Su ES valstybių narių vėliava plaukiojusius laivus perdirbti bus galima tik Europos Sąjungos sąraše esančiuose kompleksuose.

| 4.2.3 | Prieš pristatant su ES valstybės narės vėliava plaukiojusį laivą į perdirbimo kompleksą, jame turės būti iki minimumo sumažintas pavojingų atliekų kiekis. Tanklaivių atveju laivų savininkai turės užtikrinti, jog laivai į perdirbimo kompleksą patektų tokios būklės, kad jiems būtų galima suteikti patekti saugios erdvės ir karštojo apdirbimo darbams saugios erdvės sertifikatus siekiant apsaugoti laivų perdirbimo kompleksų darbininkus nuo sprogimų ir (mirtinų) nelaimingų atsitikimų. |
| --- | --- |

4.2.3

Prieš pristatant su ES valstybės narės vėliava plaukiojusį laivą į perdirbimo kompleksą, jame turės būti iki minimumo sumažintas pavojingų atliekų kiekis. Tanklaivių atveju laivų savininkai turės užtikrinti, jog laivai į perdirbimo kompleksą patektų tokios būklės, kad jiems būtų galima suteikti patekti saugios erdvės ir karštojo apdirbimo darbams saugios erdvės sertifikatus siekiant apsaugoti laivų perdirbimo kompleksų darbininkus nuo sprogimų ir (mirtinų) nelaimingų atsitikimų.

| 4.3 | Kitaip nei dabartiniai teisės aktai, siūlomas reglamentas grindžiamas Honkongo konvencija nustatyta kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, kurios nuostatos specialiai pritaikytos tarptautinės laivybos laivams. Taip stengiamasi užtikrinti, kad bus labiau laikomasi Sąjungos teisės aktų reikalavimų. Didžiausia šiuo metu galiojančių teisės aktų problema ta, kad sunku nustatyti, kada laivas priskirtinas atliekų kategorijai. Įsigaliojus naujoms taisyklėms valstybės narės tinkamu laiku gaus pranešimą apie planuojamą perdirbimo pradžią ir apie jo užbaigimą. Palygindamos laivų, kuriems buvo išduotas pavojingų medžiagų sąrašo sertifikatas, ir laivų, kurie buvo perdirbti leidimą turinčiuose kompleksuose, sąrašus, jos galės lengviau aptikti neteisėto perdirbimo atvejus. |
| --- | --- |

4.3

Kitaip nei dabartiniai teisės aktai, siūlomas reglamentas grindžiamas Honkongo konvencija nustatyta kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, kurios nuostatos specialiai pritaikytos tarptautinės laivybos laivams. Taip stengiamasi užtikrinti, kad bus labiau laikomasi Sąjungos teisės aktų reikalavimų. Didžiausia šiuo metu galiojančių teisės aktų problema ta, kad sunku nustatyti, kada laivas priskirtinas atliekų kategorijai. Įsigaliojus naujoms taisyklėms valstybės narės tinkamu laiku gaus pranešimą apie planuojamą perdirbimo pradžią ir apie jo užbaigimą. Palygindamos laivų, kuriems buvo išduotas pavojingų medžiagų sąrašo sertifikatas, ir laivų, kurie buvo perdirbti leidimą turinčiuose kompleksuose, sąrašus, jos galės lengviau aptikti neteisėto perdirbimo atvejus.

| 4.4 | Laivų perdirbimo pajėgumų Europoje sektoriuje, be ekonominių veiksnių, yra ir problemų, susijusių su atsakingo perdirbimo proceso įdiegimu. Turimų pajėgumų vos pakanka ES valstybių narių karinių laivynų ir kitiems viešosios valdžios institucijoms priklausantiems laivams perdirbti. Šiuo reglamentu būtų leidžiama laivus perdirbti OECD nepriklausančiose valstybėse esančiuose kompleksuose, jei šie atitinka reikalavimus ir yra įtraukti į Europos Sąjungos sąrašą – tokiu būdu būtų sprendžiama ir šiuo metu aktuali laivų savininkams teisėtai prieinamų perdirbimo pajėgumų trūkumo problema. Tai labai svarbu ir todėl, kad artimiausiu dešimtmečiu numatomas staigus perdirbamų laivų skaičiaus didėjimas. |
| --- | --- |

4.4

Laivų perdirbimo pajėgumų Europoje sektoriuje, be ekonominių veiksnių, yra ir problemų, susijusių su atsakingo perdirbimo proceso įdiegimu. Turimų pajėgumų vos pakanka ES valstybių narių karinių laivynų ir kitiems viešosios valdžios institucijoms priklausantiems laivams perdirbti. Šiuo reglamentu būtų leidžiama laivus perdirbti OECD nepriklausančiose valstybėse esančiuose kompleksuose, jei šie atitinka reikalavimus ir yra įtraukti į Europos Sąjungos sąrašą – tokiu būdu būtų sprendžiama ir šiuo metu aktuali laivų savininkams teisėtai prieinamų perdirbimo pajėgumų trūkumo problema. Tai labai svarbu ir todėl, kad artimiausiu dešimtmečiu numatomas staigus perdirbamų laivų skaičiaus didėjimas.

5.   Bendrosios pastabos

| 5.1 | Laivų išmontavimas vykdomas visiškai neatsakingai. Dauguma laivų išmontuojami vadinamuoju ištraukimo į krantą metodu, (angl. beaching), laivą paprasčiausiai ištraukus į Indijos, Bangladešo ar Pakistano paplūdimį. Po to juos ardo nekvalifikuoti darbininkai, įskaitant vaikus, neturintys nei atitinkamos įrangos, nei reikiamos apsaugos nuo išmontavimo metu išleidžiamų į aplinką pavojingų medžiagų. Darbininkai išnaudojami nesuteikiant jiems jokių galimybių ginti savo teises, nes šiame sektoriuje (ypač Bangladeše ir Pakistane) jiems draudžiama kurti profesines sąjungas. Vyriausybės nesiima jokių priemonių prieš šiuos piktnaudžiavimus. Šioms šalims tai yra svarbi ekonominė veikla, joms būdingos silpnos ir korumpuotos vyriausybės, o šio sektoriaus įmonės yra stiprios ir veikia nepaisydamos etikos normų. |
| --- | --- |

5.1

Laivų išmontavimas vykdomas visiškai neatsakingai. Dauguma laivų išmontuojami vadinamuoju ištraukimo į krantą metodu, (angl. beaching), laivą paprasčiausiai ištraukus į Indijos, Bangladešo ar Pakistano paplūdimį. Po to juos ardo nekvalifikuoti darbininkai, įskaitant vaikus, neturintys nei atitinkamos įrangos, nei reikiamos apsaugos nuo išmontavimo metu išleidžiamų į aplinką pavojingų medžiagų. Darbininkai išnaudojami nesuteikiant jiems jokių galimybių ginti savo teises, nes šiame sektoriuje (ypač Bangladeše ir Pakistane) jiems draudžiama kurti profesines sąjungas. Vyriausybės nesiima jokių priemonių prieš šiuos piktnaudžiavimus. Šioms šalims tai yra svarbi ekonominė veikla, joms būdingos silpnos ir korumpuotos vyriausybės, o šio sektoriaus įmonės yra stiprios ir veikia nepaisydamos etikos normų.

| 5.2 | Šios veiklos ekonominis interesas – ne vien darbo vietų kūrimas, bet taip pat, ir net visų pirma, – žaliavų poreikio tenkinimas. Didžiąją plieno poreikio dalį šios šalys patenkina perdirbdamos laivus. Šios veiklos nauda darbo vietų kūrimo požiūriu taip pat reikšminga, tačiau socialiniu aspektu ji vertinama prieštaringai. Visų pirma, joje dirba daugiausia nekvalifikuoti darbininkai iš skurdžiausių gyventojų sluoksnių. Šie asmenys įdarbinami, tačiau neturi pastovaus darbo, nes samdomi tik vienadieniam darbui. Pagal Europos ir pasaulinę užimtumo koncepciją (TDO 2009 m. priimta Tinkamo darbo darbotvarkė ir Visuotinis darbo vietų paktas), darbuotojui užtikrinama galimybė iš savo darbo gyventi ir išlaikyti šeimą. O Pietryčių Azijos paplūdimiuose esančiose laužo aikštelėse dirbantys ardytojai iš savo darbo negali gyventi, nebent tik išgyventi tam tikrą laiką. Iš tikrųjų šis darbas yra daugelio darbininkų mirties priežastis, ir ji būna arba greita – dėl dažnų nelaimingų atsitikimų darbe, arba lėta – dėl piktybinių ir nepagydomų ligų, kuriomis jie suserga dėl darbo sąlygų. |
| --- | --- |

5.2

Šios veiklos ekonominis interesas – ne vien darbo vietų kūrimas, bet taip pat, ir net visų pirma, – žaliavų poreikio tenkinimas. Didžiąją plieno poreikio dalį šios šalys patenkina perdirbdamos laivus. Šios veiklos nauda darbo vietų kūrimo požiūriu taip pat reikšminga, tačiau socialiniu aspektu ji vertinama prieštaringai. Visų pirma, joje dirba daugiausia nekvalifikuoti darbininkai iš skurdžiausių gyventojų sluoksnių. Šie asmenys įdarbinami, tačiau neturi pastovaus darbo, nes samdomi tik vienadieniam darbui. Pagal Europos ir pasaulinę užimtumo koncepciją (TDO 2009 m. priimta Tinkamo darbo darbotvarkė ir Visuotinis darbo vietų paktas), darbuotojui užtikrinama galimybė iš savo darbo gyventi ir išlaikyti šeimą. O Pietryčių Azijos paplūdimiuose esančiose laužo aikštelėse dirbantys ardytojai iš savo darbo negali gyventi, nebent tik išgyventi tam tikrą laiką. Iš tikrųjų šis darbas yra daugelio darbininkų mirties priežastis, ir ji būna arba greita – dėl dažnų nelaimingų atsitikimų darbe, arba lėta – dėl piktybinių ir nepagydomų ligų, kuriomis jie suserga dėl darbo sąlygų.

| 5.3 | Šioje srityje Europos Sąjungai tenka gana didelė atsakomybė, nes didžioji pasaulinio laivyno dalis priklauso ES valstybių narių laivų savininkams. Komisijai jau daugelį metų kelia susirūpinimą tendencijos šiame sektoriuje, iš dalies dėl pastovaus Bazelio konvencijos taisyklių nesilaikymo. Todėl prieš keletą metų ji nusprendė spręsti šią problemą. Per pastaruosius penkerius metus Komisija paskelbė žaliąją knygą šiuo klausimu, vėliau – komunikatą, dabar – pasiūlymą dėl reglamento. |
| --- | --- |

5.3

Šioje srityje Europos Sąjungai tenka gana didelė atsakomybė, nes didžioji pasaulinio laivyno dalis priklauso ES valstybių narių laivų savininkams. Komisijai jau daugelį metų kelia susirūpinimą tendencijos šiame sektoriuje, iš dalies dėl pastovaus Bazelio konvencijos taisyklių nesilaikymo. Todėl prieš keletą metų ji nusprendė spręsti šią problemą. Per pastaruosius penkerius metus Komisija paskelbė žaliąją knygą šiuo klausimu, vėliau – komunikatą, dabar – pasiūlymą dėl reglamento.

| 5.4 | Pasiūlymas dėl reglamento dėl laivų išmontavimo nedaug skiriasi nuo anksčiau šiuo klausimu paskelbtos žaliosios knygos ir komunikato. Abiejuose pastaruosiuose dokumentuose buvo nuodugniai išanalizuotos laivų išmontavimo Bangladeše, Indijoje ir Pakistane problemos ir prieita prie išvados, jog būtina imtis griežtų priemonių siekiant ištaisyti netoleruotiną padėtį šiose šalyse. Tačiau pasiūlyme dėl reglamento numatytos priemonės šių problemų neišsprendžia. EESRK gali tik padaryti išvadą, kad šiam tikslui įgyvendinti akivaizdžiai trūksta politinės valios. |
| --- | --- |

5.4

Pasiūlymas dėl reglamento dėl laivų išmontavimo nedaug skiriasi nuo anksčiau šiuo klausimu paskelbtos žaliosios knygos ir komunikato. Abiejuose pastaruosiuose dokumentuose buvo nuodugniai išanalizuotos laivų išmontavimo Bangladeše, Indijoje ir Pakistane problemos ir prieita prie išvados, jog būtina imtis griežtų priemonių siekiant ištaisyti netoleruotiną padėtį šiose šalyse. Tačiau pasiūlyme dėl reglamento numatytos priemonės šių problemų neišsprendžia. EESRK gali tik padaryti išvadą, kad šiam tikslui įgyvendinti akivaizdžiai trūksta politinės valios.

| 5.5 | Nagrinėjamame dokumente neatspindėti ankstesniuose dokumentuose numatyti planai, kuriais siekiama, pvz., nustatyti tam tikrus reikalavimus laivų savininkams, statytojams ir iškrovimo sektoriaus verslininkams, įpareigojančius juos stebėti, kad laivų išmontavimas ir perdirbimas pasibaigus jų eksploatavimo laikotarpiui būtų vykdomas atsakingai. Pasiūlytos priemonės silpnos ir jose daug teisinių spragų. |
| --- | --- |

5.5

Nagrinėjamame dokumente neatspindėti ankstesniuose dokumentuose numatyti planai, kuriais siekiama, pvz., nustatyti tam tikrus reikalavimus laivų savininkams, statytojams ir iškrovimo sektoriaus verslininkams, įpareigojančius juos stebėti, kad laivų išmontavimas ir perdirbimas pasibaigus jų eksploatavimo laikotarpiui būtų vykdomas atsakingai. Pasiūlytos priemonės silpnos ir jose daug teisinių spragų.

| 5.6 | Kai buvo parengti pasiūlymai dėl Honkongo konvencijos nuostatų, Bazelio konvenciją pasirašiusios šalys ėmėsi atlikti preliminarų vertinimą, siekdamos nustatyti, ar abiejų konvencijų nustatomas kontrolės ir vykdymo užtikrinimo lygis yra lygiavertis. Šiuo klausimu nebuvo pasiekta visiško sutarimo. Tarptautinės jūrų organizacijos ir ES valstybių narių nuomone, vertinimo išvados šiuo klausimu teigiamos. Nuomonių nesutarimų priežastis gali būti ta, kad Honkongo konvencijoje kalbama tik apie laivų išmontavimą, tuo tarpu Bazelio konvencija labiau siekiama įtvirtinti atsakingą pavojingų medžiagų tvarkymą ir joje pateikti reikalavimai dėl tolesnių šio proceso etapų. Honkongo konvencijoje šis klausimas svarstomas paviršutiniškai. EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlyme jis svarstomas, bet tik bendrais bruožais, ir rekomenduoja, kad, kalbant apie leidimų perdirbti lavus išdavimą ne OECD šalių perdirbimo kompleksams, jei jie atitinka reikalavimus ir yra įtraukti į „Europos Sąjungos sąrašą“, reglamento nuostatos visų pirma būtų grindžiamos kompetentingų tarptautinių institucijų nustatytomis šiuo metu galiojančiomis gairėmis (7), pačia Konvencija ir jos techninėmis gairėmis. |
| --- | --- |

5.6

Kai buvo parengti pasiūlymai dėl Honkongo konvencijos nuostatų, Bazelio konvenciją pasirašiusios šalys ėmėsi atlikti preliminarų vertinimą, siekdamos nustatyti, ar abiejų konvencijų nustatomas kontrolės ir vykdymo užtikrinimo lygis yra lygiavertis. Šiuo klausimu nebuvo pasiekta visiško sutarimo. Tarptautinės jūrų organizacijos ir ES valstybių narių nuomone, vertinimo išvados šiuo klausimu teigiamos. Nuomonių nesutarimų priežastis gali būti ta, kad Honkongo konvencijoje kalbama tik apie laivų išmontavimą, tuo tarpu Bazelio konvencija labiau siekiama įtvirtinti atsakingą pavojingų medžiagų tvarkymą ir joje pateikti reikalavimai dėl tolesnių šio proceso etapų. Honkongo konvencijoje šis klausimas svarstomas paviršutiniškai. EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlyme jis svarstomas, bet tik bendrais bruožais, ir rekomenduoja, kad, kalbant apie leidimų perdirbti lavus išdavimą ne OECD šalių perdirbimo kompleksams, jei jie atitinka reikalavimus ir yra įtraukti į „Europos Sąjungos sąrašą“, reglamento nuostatos visų pirma būtų grindžiamos kompetentingų tarptautinių institucijų nustatytomis šiuo metu galiojančiomis gairėmis (7), pačia Konvencija ir jos techninėmis gairėmis.

| 5.7 | Nors nagrinėjamojo pasiūlymo nuostatos išsamesnės, nei Honkongo konvencijos, jos vis dėlto nėra tokios išsamios kaip Bazelio konvencijos nuostatos. Komisija nurodo nepageidaujanti nustatyti per griežtų reikalavimų, siekdama, kad šalys, kuriose laivų išmontavimas vyksta žmonėms ir aplinkai kenksmingais metodais, neatsisakytų pasirašyti Honkongo konvenciją, nes tokiu atveju reglamentas prarastų savo tikslingumą. Bet toks argumentavimas ginčytinas – kai konkretūs teisės aktai ar reguliuojančios taisyklės (Bazelio konvencija) nuolat pažeidinėjamos, keisti jas nauja teisine sistema, kurioje nustatyti žemesni reikalavimai (Honkongo konvencija) – ne geriausias šios problemos sprendimas. Komisija turėtų daugiau dėmesio skirti geresniam nuostatų vykdymui. |
| --- | --- |

5.7

Nors nagrinėjamojo pasiūlymo nuostatos išsamesnės, nei Honkongo konvencijos, jos vis dėlto nėra tokios išsamios kaip Bazelio konvencijos nuostatos. Komisija nurodo nepageidaujanti nustatyti per griežtų reikalavimų, siekdama, kad šalys, kuriose laivų išmontavimas vyksta žmonėms ir aplinkai kenksmingais metodais, neatsisakytų pasirašyti Honkongo konvenciją, nes tokiu atveju reglamentas prarastų savo tikslingumą. Bet toks argumentavimas ginčytinas – kai konkretūs teisės aktai ar reguliuojančios taisyklės (Bazelio konvencija) nuolat pažeidinėjamos, keisti jas nauja teisine sistema, kurioje nustatyti žemesni reikalavimai (Honkongo konvencija) – ne geriausias šios problemos sprendimas. Komisija turėtų daugiau dėmesio skirti geresniam nuostatų vykdymui.

| 5.8 | Du dažniausiai naudojami būdai apeiti Bazelio konvencijos reikalavimus – laivo vėliavos keitimas (vietoje ES valstybės narės vėliavos iškeliant trečiosios šalies vėliavą) ir laivo pardavimas tarpininkui. Jei šis pardavimas vyksta Europos teritoriniuose vandenyse, tarpininkas neturi teisės plukdyti laivą išmontavimui į šalį, kuri nėra OECD narė, nes jis privalo laikytis Bazelio konvencijos taisyklių. Tokiais atvejais tarpininkas pateikia deklaraciją, kurioje nurodo, kad laivą pirko ne išmontavimui, bet ekonominei veiklai vykdyti. Tačiau, vos išplaukęs iš Europos teritorinių vandenų, laivas toliau plaukia Pietryčių Azijos paplūdimių kryptimi, o deklaracija pasirodo esanti pateikta tik instancijoms suklaidinti. |
| --- | --- |

5.8

Du dažniausiai naudojami būdai apeiti Bazelio konvencijos reikalavimus – laivo vėliavos keitimas (vietoje ES valstybės narės vėliavos iškeliant trečiosios šalies vėliavą) ir laivo pardavimas tarpininkui. Jei šis pardavimas vyksta Europos teritoriniuose vandenyse, tarpininkas neturi teisės plukdyti laivą išmontavimui į šalį, kuri nėra OECD narė, nes jis privalo laikytis Bazelio konvencijos taisyklių. Tokiais atvejais tarpininkas pateikia deklaraciją, kurioje nurodo, kad laivą pirko ne išmontavimui, bet ekonominei veiklai vykdyti. Tačiau, vos išplaukęs iš Europos teritorinių vandenų, laivas toliau plaukia Pietryčių Azijos paplūdimių kryptimi, o deklaracija pasirodo esanti pateikta tik instancijoms suklaidinti.

| 5.9 | EESRK pažymi, kad į Komisijos pasiūlymą įtrauktos pagrindinės Honkongo konvencijos nuostatos, pagal kurias viena dalis atsakomybės tenka vėliavos šalims, perdirbančioms šalims ir uosto valstybėms, o kita jos dalis – laivų savininkams, statytojams ir perdirbimo infrastruktūros tinklams. Tačiau Komitetas abejoja, ar toks padalijimas pakankamai proporcingas, ir norėtų. kad paskirstant atsakomybę būtų patikslinta ir ankstesnių savininkų ir (arba) tikrųjų savininkų dalis. |
| --- | --- |

5.9

EESRK pažymi, kad į Komisijos pasiūlymą įtrauktos pagrindinės Honkongo konvencijos nuostatos, pagal kurias viena dalis atsakomybės tenka vėliavos šalims, perdirbančioms šalims ir uosto valstybėms, o kita jos dalis – laivų savininkams, statytojams ir perdirbimo infrastruktūros tinklams. Tačiau Komitetas abejoja, ar toks padalijimas pakankamai proporcingas, ir norėtų. kad paskirstant atsakomybę būtų patikslinta ir ankstesnių savininkų ir (arba) tikrųjų savininkų dalis.

| 5.10 | Pasiūlyme, pavyzdžiui, nenumatyta jokia ekonominė priemonė, kuria galėtų naudotis Komisija, norėdama pakreipti padėtį norima linkme. Nors šios priemonės klausimas jau buvo iškeltas ankstesniuose dokumentuose. Komisija buvo užsakiusi tyrimą dėl galimybės įsteigti fondą, į kurį įnašus turėtų mokėti kiekvienas Europos uoste prisišvartavęs laivas. Įnašo dydis būtų turėjęs priklausyti nuo laivo tonažo ir nuo jo taršos lygio. Tokio fondo įsteigimas būtų puikus principo „teršėjas moka“ taikymo pavyzdys. Dalis šių pinigų galėtų būti panaudota darbo sąlygoms Pietryčių Azijos šalyse gerinti, mokant darbininkus laikytis darbo saugos taisyklių, informuojant vietos gyventojus apie pavojus, susijusius su neatsakingu didelių jūrinių laivų išmontavimu bei gerinant vietinę viešąją infrastruktūrą. |
| --- | --- |

5.10

Pasiūlyme, pavyzdžiui, nenumatyta jokia ekonominė priemonė, kuria galėtų naudotis Komisija, norėdama pakreipti padėtį norima linkme. Nors šios priemonės klausimas jau buvo iškeltas ankstesniuose dokumentuose. Komisija buvo užsakiusi tyrimą dėl galimybės įsteigti fondą, į kurį įnašus turėtų mokėti kiekvienas Europos uoste prisišvartavęs laivas. Įnašo dydis būtų turėjęs priklausyti nuo laivo tonažo ir nuo jo taršos lygio. Tokio fondo įsteigimas būtų puikus principo „teršėjas moka“ taikymo pavyzdys. Dalis šių pinigų galėtų būti panaudota darbo sąlygoms Pietryčių Azijos šalyse gerinti, mokant darbininkus laikytis darbo saugos taisyklių, informuojant vietos gyventojus apie pavojus, susijusius su neatsakingu didelių jūrinių laivų išmontavimu bei gerinant vietinę viešąją infrastruktūrą.

| 5.11 | EESRK ragina Europos Komisiją ištirti galimybę šias lėšas panaudoti išmontavimo pajėgumams plėtoti ir perdirbimo pramonei Europoje kurti. Europos Sąjungoje yra pakankamai laivų statybos pajėgumų, kurie labai mažai arba visai nenaudojami laivams statyti ar remontuoti, tačiau jie tiktų laivų išmontavimui ir jų perdirbimui. Tai puikiai derėtų su ES siekiu tapti tvaria „perdirbimo visuomene“, kuri atliekas perdirba į žaliavas taikydama pažangią ir gerai suderintą sistemą. Tai galėtų būti naudinga ekonominiu požiūriu, kadangi būtų sukuria vertingų medžiagų, kurios patenkintų didelę dalį žaliavų poreikio ir leistų sukurti daug naujų darbo vietų. Kadangi žaliavų kainos nuolat kyla, o daugelyje Sąjungos valstybių narių didėja nedarbas, tai galėtų būti labai naudinga visai Europai. |
| --- | --- |

5.11

EESRK ragina Europos Komisiją ištirti galimybę šias lėšas panaudoti išmontavimo pajėgumams plėtoti ir perdirbimo pramonei Europoje kurti. Europos Sąjungoje yra pakankamai laivų statybos pajėgumų, kurie labai mažai arba visai nenaudojami laivams statyti ar remontuoti, tačiau jie tiktų laivų išmontavimui ir jų perdirbimui. Tai puikiai derėtų su ES siekiu tapti tvaria „perdirbimo visuomene“, kuri atliekas perdirba į žaliavas taikydama pažangią ir gerai suderintą sistemą. Tai galėtų būti naudinga ekonominiu požiūriu, kadangi būtų sukuria vertingų medžiagų, kurios patenkintų didelę dalį žaliavų poreikio ir leistų sukurti daug naujų darbo vietų. Kadangi žaliavų kainos nuolat kyla, o daugelyje Sąjungos valstybių narių didėja nedarbas, tai galėtų būti labai naudinga visai Europai.

| 5.12 | Jei ES iš tikrųjų siekia, kad jos laivai būtų išmontuojami atsakingai, visiškai pagrįsta būtų finansuoti šiam tikslui reikalingą infrastruktūrą, užtikrinančią, kad tai būtų daroma deramu būdu. Rinkos ekonomikoje nemokamai nėra nieko – už viską reikia mokėti. Jei išmontavimas vykdomas atsakingai, ši kaina apsiriboja pinigais. Kai išmontuojama neatsakingai, ši kaina matuojama ir kitomis vertybėmis, tokiomis kaip vietinės aplinkos tarša ir žmonių gyvybių praradimu. Kadangi mes Europos Sąjungoje nemanome, kad šias vertybes galėtume teisėtai aukoti, negalime leisti, kad taip būtų elgiamasi ir prekyboje su ES nepriklausančiomis šalimis. Komisijai derėtų labiau tai pabrėžti. Todėl EESRK mano, kad Komisija būtų galėjusi pateikti geresnį, kūrybiškesnį, didesnio užmojo ir naujoviškesnį pasiūlymą, geriau atitinkantį ankstesnių Komisijos dokumentų ir paskelbtų Komiteto nuomonių užmojį. |
| --- | --- |

5.12

Jei ES iš tikrųjų siekia, kad jos laivai būtų išmontuojami atsakingai, visiškai pagrįsta būtų finansuoti šiam tikslui reikalingą infrastruktūrą, užtikrinančią, kad tai būtų daroma deramu būdu. Rinkos ekonomikoje nemokamai nėra nieko – už viską reikia mokėti. Jei išmontavimas vykdomas atsakingai, ši kaina apsiriboja pinigais. Kai išmontuojama neatsakingai, ši kaina matuojama ir kitomis vertybėmis, tokiomis kaip vietinės aplinkos tarša ir žmonių gyvybių praradimu. Kadangi mes Europos Sąjungoje nemanome, kad šias vertybes galėtume teisėtai aukoti, negalime leisti, kad taip būtų elgiamasi ir prekyboje su ES nepriklausančiomis šalimis. Komisijai derėtų labiau tai pabrėžti. Todėl EESRK mano, kad Komisija būtų galėjusi pateikti geresnį, kūrybiškesnį, didesnio užmojo ir naujoviškesnį pasiūlymą, geriau atitinkantį ankstesnių Komisijos dokumentų ir paskelbtų Komiteto nuomonių užmojį.

6.   Konkrečios pastabos

| 6.1 | Visiškai pritardamas pasiūlymo dėl laivų perdirbimo tikslui ir Komisijos pasirinktam esminiam požiūriui, EESRK labai abejoja jo taikymo veiksmingumu. Komitetas kritiškai vertina šias toliau pateiktas nuostatas. |
| --- | --- |

6.1

Visiškai pritardamas pasiūlymo dėl laivų perdirbimo tikslui ir Komisijos pasirinktam esminiam požiūriui, EESRK labai abejoja jo taikymo veiksmingumu. Komitetas kritiškai vertina šias toliau pateiktas nuostatas.

| 6.2 | Reglamento 15 straipsnyje numatyta galimybė įtraukti ne Sąjungoje esančius laivų perdirbimo kompleksus į Europos Sąjungos sąrašą, jei jie atitinka ES nustatytus reikalavimus dėl atsakingo laivų išmontavimo. Tačiau patys perdirbimo kompleksai turi įrodyti, kad jie atitinka tuos reikalavimus. Reglamente numatyta, kad Komisijos ar jos vardu veikiančių atstovų vietos patikrinimai nėra privalomi. EESRK ragina Komisiją įsteigti aiškų ir veiksmingą trečiosios šalies atliekamų patikrinimų ir priežiūros mechanizmą, kad būtų laikomasi 12 straipsnyje nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

6.2

Reglamento 15 straipsnyje numatyta galimybė įtraukti ne Sąjungoje esančius laivų perdirbimo kompleksus į Europos Sąjungos sąrašą, jei jie atitinka ES nustatytus reikalavimus dėl atsakingo laivų išmontavimo. Tačiau patys perdirbimo kompleksai turi įrodyti, kad jie atitinka tuos reikalavimus. Reglamente numatyta, kad Komisijos ar jos vardu veikiančių atstovų vietos patikrinimai nėra privalomi. EESRK ragina Komisiją įsteigti aiškų ir veiksmingą trečiosios šalies atliekamų patikrinimų ir priežiūros mechanizmą, kad būtų laikomasi 12 straipsnyje nustatytų reikalavimų.

| 6.3 | 12 straipsnyje išvardinti laivų perdirbimo kompleksams, norintiems patekti į Europos Sąjungos sąrašą, taikomi reikalavimai. Komitetas neturi jokių priekaištų patiems reikalavimams. Vis dėlto jis pažymi, kad pagal 28 straipsnyje numatytas pereinamojo laikotarpio nuostatas valstybės narės turi galimybę iki Europos Sąjungos sąrašo paskelbimo leisti perdirbti laivus ne Sąjungoje esančiuose kompleksuose su sąlyga, kad remiantis laivo savininko ar laivų perdirbimo komplekso pateikta ar kitaip gauta informacija patikrinama, ar laivų perdirbimo kompleksas atitinka 12 straipsnyje nustatytus reikalavimus. Ir šiuo atveju EESRK ragina Komisiją įsteigti aiškų ir veiksmingą trečiosios šalies atliekamų patikrinimų ir priežiūros mechanizmą, kad būtų laikomasi 12 straipsnyje nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

6.3

12 straipsnyje išvardinti laivų perdirbimo kompleksams, norintiems patekti į Europos Sąjungos sąrašą, taikomi reikalavimai. Komitetas neturi jokių priekaištų patiems reikalavimams. Vis dėlto jis pažymi, kad pagal 28 straipsnyje numatytas pereinamojo laikotarpio nuostatas valstybės narės turi galimybę iki Europos Sąjungos sąrašo paskelbimo leisti perdirbti laivus ne Sąjungoje esančiuose kompleksuose su sąlyga, kad remiantis laivo savininko ar laivų perdirbimo komplekso pateikta ar kitaip gauta informacija patikrinama, ar laivų perdirbimo kompleksas atitinka 12 straipsnyje nustatytus reikalavimus. Ir šiuo atveju EESRK ragina Komisiją įsteigti aiškų ir veiksmingą trečiosios šalies atliekamų patikrinimų ir priežiūros mechanizmą, kad būtų laikomasi 12 straipsnyje nustatytų reikalavimų.

| 6.4 | 23 straipsnyje užsiminta, kad reglamento nuostatų pažeidimų atvejais numatomos pagal civilinę arba administracinę teisę taikytinos nuobaudos, kurios turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Tačiau nenustatyta jokia konkreti nuobauda. Tame pačiame straipsnyje numatyta galimybė taikyti nuobaudas taip pat ir priešpaskutiniam savininkui, jei laivas parduodamas ir per šešis mėnesius nuo pardavimo atiduodamas perdirbti į kompleksą, kuris neįtrauktas į Europos Sąjungos sąrašą. Komitetas vis dėlto pabrėžia, kad, atsižvelgus į vidutinę laivo eksploatavimo laikotarpio trukmę, šeši mėnesiai yra pernelyg trumpas laikas. Be to, jis atkreipia dėmesį, kad savininkas, norėdamas pasinaudoti išimtimi ir išvengti nuobaudos, įrodymui, kad jis pardavė savo laivą ne perdirbimo tikslu, paprasčiausiai pateikia deklaracijas. Nagrinėjant su Bazelio konvencijos nuostatų vykdymu susijusias problemas, buvo nustatytas ne vienas analogiško vengimo atvejis. |
| --- | --- |

6.4

23 straipsnyje užsiminta, kad reglamento nuostatų pažeidimų atvejais numatomos pagal civilinę arba administracinę teisę taikytinos nuobaudos, kurios turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Tačiau nenustatyta jokia konkreti nuobauda. Tame pačiame straipsnyje numatyta galimybė taikyti nuobaudas taip pat ir priešpaskutiniam savininkui, jei laivas parduodamas ir per šešis mėnesius nuo pardavimo atiduodamas perdirbti į kompleksą, kuris neįtrauktas į Europos Sąjungos sąrašą. Komitetas vis dėlto pabrėžia, kad, atsižvelgus į vidutinę laivo eksploatavimo laikotarpio trukmę, šeši mėnesiai yra pernelyg trumpas laikas. Be to, jis atkreipia dėmesį, kad savininkas, norėdamas pasinaudoti išimtimi ir išvengti nuobaudos, įrodymui, kad jis pardavė savo laivą ne perdirbimo tikslu, paprasčiausiai pateikia deklaracijas. Nagrinėjant su Bazelio konvencijos nuostatų vykdymu susijusias problemas, buvo nustatytas ne vienas analogiško vengimo atvejis.

| 6.5 | 30 straipsnyje Komisija siūlo šį reglamentą persvarstyti ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo Honkongo konvencijos įsigaliojimo. Kadangi ji turėtų įsigalioti 2020 m., reglamentą tektų persvarstyti 2022 m. Be to, Komisija numato galimybę įtraukti į Europos Sąjungos sąrašą laivų perdirbimo kompleksus, kuriems Honkongo konvencijos šalys suteikė veiklos leidimus, kad būtų išvengta darbo dubliavimosi ir papildomos administracinės naštos. Tačiau visiškai tikėtina, kad šie kompleksai, o ypač po išmontavimo atsiradusioms pavojingoms medžiagoms atsakingai perdirbti skirta gamybos grandinė neatitinka Europos Sąjungos sąrašo reikalavimų. Taip gali būti padaryta žala šiuo metu vykstančiam perdirbimo procesui. |
| --- | --- |

6.5

30 straipsnyje Komisija siūlo šį reglamentą persvarstyti ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo Honkongo konvencijos įsigaliojimo. Kadangi ji turėtų įsigalioti 2020 m., reglamentą tektų persvarstyti 2022 m. Be to, Komisija numato galimybę įtraukti į Europos Sąjungos sąrašą laivų perdirbimo kompleksus, kuriems Honkongo konvencijos šalys suteikė veiklos leidimus, kad būtų išvengta darbo dubliavimosi ir papildomos administracinės naštos. Tačiau visiškai tikėtina, kad šie kompleksai, o ypač po išmontavimo atsiradusioms pavojingoms medžiagoms atsakingai perdirbti skirta gamybos grandinė neatitinka Europos Sąjungos sąrašo reikalavimų. Taip gali būti padaryta žala šiuo metu vykstančiam perdirbimo procesui.

| 6.6 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad laivų perdirbimas šalyse, kurios taiko ištraukimo į krantą metodą, vyksta labai žemo darbo saugos lygio sąlygomis, negailestingai išnaudojant darbininkus ir darant neigiamą poveikį aplinkai. Laivai paplūdimiuose ardomi rankiniu būdu. Visos laive buvusios kenksmingos medžiagos (angliavandenilis, tepalo dumblas, PCB ir t. t.) nekliudomai išteka į jūrą arba susigeria į paplūdimio smėlį. Vietoje atliktais tyrimais nustatyta, kad aplink paplūdimius, kuriuose vyksta išmontavimo darbai, visiškai išnyko buvusi flora ir fauna. Būtų galima tikėtis, kad Komisija, atsižvelgdama į ES tvaraus vystymosi programą, nedvejodama pašalins iš Europos Sąjungos sąrašo šį metodą taikančius perdirbimo kompleksus. Pasiūlytame dokumente nėra aiškios nuostatos šiuo klausimu. |
| --- | --- |

6.6

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad laivų perdirbimas šalyse, kurios taiko ištraukimo į krantą metodą, vyksta labai žemo darbo saugos lygio sąlygomis, negailestingai išnaudojant darbininkus ir darant neigiamą poveikį aplinkai. Laivai paplūdimiuose ardomi rankiniu būdu. Visos laive buvusios kenksmingos medžiagos (angliavandenilis, tepalo dumblas, PCB ir t. t.) nekliudomai išteka į jūrą arba susigeria į paplūdimio smėlį. Vietoje atliktais tyrimais nustatyta, kad aplink paplūdimius, kuriuose vyksta išmontavimo darbai, visiškai išnyko buvusi flora ir fauna. Būtų galima tikėtis, kad Komisija, atsižvelgdama į ES tvaraus vystymosi programą, nedvejodama pašalins iš Europos Sąjungos sąrašo šį metodą taikančius perdirbimo kompleksus. Pasiūlytame dokumente nėra aiškios nuostatos šiuo klausimu.

2012 m. liepos 12 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Techninės dalinio arba pilno laivų demontavimo tvarkymo aplinkai saugiu būdu gairės, Bazelio konvencija dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės, Jungtinių Tautų aplinkos programa;

1

Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) gairės „Sauga ir sveikata, susijusi su laivų išardymu: gairės Azijos šalims ir Turkijai“;

Laivų perdirbimo gairės, Tarptautinės jūrų organizacija (TJO).

(2)  2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo.

2

(3)  COM(2007) 269 final.

3

(4)  COM(2008) 767 final

4

(5)  CESE 1701/2007, OL C 120, 2008 5 16, p. 33; CESE 877/2009, OL C 277, 2009 11 17, p. 67.

5

(6)  COM(2012) 118 final.

6

(7)  Žr. 1 išnašą.

7

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Toliau pateikiami diskusijų metu atmesti pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų:

5.5   punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Nagrinėjamame dokumente neatspindėti ankstesniuose dokumentuose numatyti planai, kuriais siekiama, pvz., nustatyti tam tikrus reikalavimus laivų savininkams, statytojams ir iškrovimo sektoriaus verslininkams, įpareigojančius juos stebėti, kad laivų išmontavimas ir perdirbimas pasibaigus jų eksploatavimo laikotarpiui būtų vykdomas atsakingai. Pasiūlytos priemonės ir teisinių .“

Balsavimo rezultatas

Balsavimo rezultatas

| Už | 70 |
| --- | --- |
| Prieš | 72 |
| Susilaikė | 0 |

Už

70

Prieš

72

Susilaikė

0

5.7   punktas

5.7

punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Nors nagrinėjamojo pasiūlymo nuostatos išsamesnės, nei Honkongo konvencijos, jos vis dėlto nėra tokios išsamios kaip Bazelio konvencijos nuostatos. Komisija nurodo nepageidaujanti nustatyti per griežtų reikalavimų, siekdama, kad šalys, kuriose laivų išmontavimas vyksta žmonėms ir aplinkai kenksmingais metodais, neatsisakytų pasirašyti Honkongo konvencijos, nes tokiu atveju reglamentas prarastų savo tikslingumą. “

Balsavimo rezultatas

Balsavimo rezultatas

| Už | 65 |
| --- | --- |
| Prieš | 86 |
| Susilaikė | 0 |

Už

65

Prieš

86

Susilaikė

0

5.10 ir 1.5   punktai (balsuota iš karto dėl abiejų)

5.10 ir 1.5

punktai (balsuota iš karto dėl abiejų)

Išbraukti:

„“

Balsavimo rezultatas

Balsavimo rezultatas

| Už | 69 |
| --- | --- |
| Prieš | 80 |
| Susilaikė | 2 |

Už

69

Prieš

80

Susilaikė

2

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/165 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/165

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pagrindinių veiksmų siekiant Bendrosios rinkos akto II (tiriamoji nuomonė)

2012/C 299/30

Pagrindinis pranešėjas Ivan VOLEŠ

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. birželio 27 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pagrindinių veiksmų siekiant Bendrosios rinkos akto II (tiriamoji nuomonė).

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas 2012 m. birželio 28 d. pavedė Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriui atlikti Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad darbas skubus, savo 482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 12 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Ivan Voleš ir priėmė šią nuomonę 176 nariams balsavus už, 5 - prieš ir 2 susilaikius.

1.   Įžanga

1.1   Komisija 2011 m. pabaigoje pateikė pasiūlymus dėl dešimties iš dvylikos Bendrosios rinkos akte numatytų svertų, o 2012 m. pirmąjį pusmetį – dėl dviejų likusių. Be to, Komisija pateikė pasiūlymus dėl 28 iš likusių 50 priemonių, kurios buvo paskelbtos Bendrosios rinkos akte, arba jas jau įgyvendino.

1.2   Konkretūs pasiūlymai dėl bendrosios rinkos valdymo buvo skirti informuoti piliečius ir įmones apie bendrosios rinkos galimybes, geresnį bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimą valstybėse narėse ir veiksmingą tokio įgyvendinimo užtikrinimą. Pažangos šioje konkrečioje srityje pasiekta mažai, nepaisant to, kad piliečiai ir įmonės tai laiko vienu didžiausių trūkumų.

1.3   Dėmesys dvylikai svertų leido Komisijai padaryti spartesnę pažangą nei būtų įmanoma kitomis aplinkybėmis. Europos Parlamento ir Tarybos buvo paprašyta iki 2013 m. pabaigos priimti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų, kad juos būtų galima įgyvendinti iki 2014 m. Spartus, visiškas ir teisingas priimtų teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę ir įgyvendinimas bus didelė užduotis valstybėms narėms.

1.4   Komisija 20-ąją bendrosios rinkos sukaktį paminės 2012 m. spalio mėn. Europoje paskelbdama Bendrosios rinkos savaitę, kurios renginiai vyks visose 27 valstybėse narėse. Antrasis Bendrosios rinkos forumas leis neprarasti Bendrosios rinkos akto suteikto politinio pagreičio, jame bus apžvelgta akto įgyvendinimo pažanga ir apsvarstyti ateities prioritetai siekiant paskatinti augimą ir padidinti pasitikėjimą.

1.5   Komisijos pirmininko pavaduotojas Maroš Šefčovič birželio 27 d. laiške paprašė EESRK prisidėti prie vykstančių diskusijų, nes Komiteto nariai, atstovaudami didelei socialinių ir ekonominių veikėjų įvairovei, atliekamam darbui suteikia konsensuso pagrindu sukurtą pridėtinę vertę.

2.   Bendrosios pastabos ir rekomendacijos

2.1   Pasiūlymuose dėl Bendrosios rinkos akto II neturi būti ignoruojama sunki padėtis, susiklosčiusi ES dėl keleto valstybių narių nesugebėjimo suvaldyti valstybės biudžeto deficito, įsigalėjusio BVP sąstingio ir didėjančio nedarbo. Todėl pasiūlymuose reikėtų nurodyti ne tik trumpalaikes priemones, kurių poveikis augimui ir užimtumui būtų nedelsiamas, bet ir vidutinės trukmės ir ilgalaikes priemones, kurios ir ateityje užtikrintų tvarų vystymąsi ir atneštų naudos visiems ES piliečiams.

2.2   Pataisyta ir atnaujinta strategija „Europa 2020“ turėtų būti visa apimantis orientyras, kaip vystyti bendrąją rinką, kuri yra vertingiausias Europos integracijos laimėjimas ir priemonė šios strategijos tikslams pasiekti.

2.3   Rengiant naują pasiūlymų, kaip sustiprinti bendrąją rinką, rinkinį, reikėtų atsižvelgti į visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir socialinius partnerius, nuomonę.

2.4   Priemonių, išlaisvinančių bendrosios rinkos potencialą, kuriuo pasinaudotų įmonės, vartotojai, piliečiai ir kiti suinteresuotieji subjektai, iš esmės turėtų būti imtasi paslaugų, galimybių gauti finansavimą, administracinių kliūčių MVĮ pašalinimo, e. prekybos, skaitmeninės bendrosios rinkos ir judumo srityse. Šios priemonės turėtų būti papildytos veiksmais, skirtais, viena vertus, sustiprinti vartotojų apsaugą ir pasitikėjimą, kita vertus, deramai atsižvelgti į bendrosios rinkos socialinius aspektus – remti socialinę ekonomiką ir atsižvelgti į socialinės sanglaudos būtinybę, ginti piliečių teises ir interesus.

2.5   EESRK savo ankstesnėse nuomonėse dėl Bendrosios rinkos akto (1) ir dvylikos svertų (2) yra nurodęs nemažai klausimų, kurie vis dar labai aktualūs:

| — | informavimas apie bendrosios rinkos naudą piliečiams ir įmonėms yra labai svarbus ir tokie tarpininkai, kaip politinės partijos, pilietinės visuomenės organizacijos, žiniasklaida ir švietimo įstaigos, privalo padėti europiečiams suprasti, kas yra gyvybiškai svarbu, |
| --- | --- |

—

informavimas apie bendrosios rinkos naudą piliečiams ir įmonėms yra labai svarbus ir tokie tarpininkai, kaip politinės partijos, pilietinės visuomenės organizacijos, žiniasklaida ir švietimo įstaigos, privalo padėti europiečiams suprasti, kas yra gyvybiškai svarbu,

| — | Europos Komisija turėtų didinti piliečių informuotumą bendrosios rinkos klausimais pasinaudodama įvairiais tinklais, agentūromis ir visomis kitomis turimomis priemonėmis (3). |
| --- | --- |

—

Europos Komisija turėtų didinti piliečių informuotumą bendrosios rinkos klausimais pasinaudodama įvairiais tinklais, agentūromis ir visomis kitomis turimomis priemonėmis (3).

2.6   Šiemet Komitetas parengs nuomonę savo iniciatyva apie tai, kokių priemonių trūksta Bendrosios rinkos akte. Tai, be kita ko, apima autorių teisių mokesčius (nurodytus Bendrosios rinkos akte II), autorių teisių direktyvos peržiūrą, tinklo neutralumą, duomenų apsaugą, investuotojų apsaugą, socialinės pažangos protokolą, Europos privačių bendrovių statutą, e. viešuosius pirkimus, Europos kredito reitingų agentūras, lyčių lygybę, mikroįmones ir šeimos įmones, priemones paremti naujų bendrovių steigimą ir išplėsti esamas įmones, kredito ir debeto korteles, e. mokėjimus, vartojimo kreditus ir priemones išvengti pernelyg didelio įsiskolinimo, tarpbankinius pervedimus, jaunimą, priemones, užbaigsiančias visišką euro įvedimą, ir Bendros mokėjimų eurais erdvės (SEPA) veikimą.

2.7   Komitetas tikisi, kad jis bus pakviestas dalyvauti visose konsultacijose dėl Komisijos tęstinėje programoje nurodytų teisėkūros ir ne teisėkūros priemonių, kurios bus įtrauktos į Bendrosios rinkos aktą II, ir parengs išsamias rekomendacijas, kai tik bus parengti pasiūlymai dėl konkrečių Komisijos veiksmų.

3.   Svertai ir pagrindinės priemonės

3.1   Paslaugos

3.1.1   Visi piliečiai turi turėti galimybę naudotis pagrindinėmis mokėjimo sąskaitomis ir tokia galimybė turi būti sudaryta nedelsiant. Komitetas ragina imtis reguliavimo priemonių šioje srityje, taip pat mokesčių už operacijas skaidrumo ir nevaržomo sąskaitų keitimo klausimais.

3.1.2   Siuntų pristatymas, ypač elektroninės prekybos (4) ir tarpvalstybinių bankroto bylų atvejais, yra dar viena iš prioritetinių sričių.

3.1.3   Be to, EESRK siūlo įtraukti ir priemones, kuriomis būtų pagerintas Bendros mokėjimų eurais erdvės (SEPA) veikimas.

3.1.4   Komitetas dar kartą išreiškia pritarimą tam, kad standartai būtų taikomi ir paslaugoms, kartu atsižvelgiant į jų ypatumus ir rinkos bei visuomenės poreikius.

3.2   Bendroji skaitmeninė rinka

3.2.1   Komitetas mano, kad bendrosios skaitmeninės rinkos sukūrimas taps esmine bendrosios rinkos atnaujinimo dalimi. Komitetas ankstesnėje nuomonėje teigė, kad elektroninė prekyba yra viena labiausiai dėl bendrosios rinkos susiskaidymo nukentėjusių sričių, o tai trukdo visapusiškai išnaudoti internetinės tarpvalstybinės prekybos siūlomas galimybes teikėjams ir vartotojams. Kad būtų išspręstos šios problemos, turi būti imtasi veiksmų, papildančių Komisijos jau parengtas priemones, pavyzdžiui, aukšto lygio duomenų apsauga, atviras internetas, tinklo neutralumas, su pilietybe ir (arba) gyvenamąja (įsisteigimo) vieta susietų kliūčių panaikinimas, e. parašas, e. mokėjimai, investicijos į plačiajuostį ryšį, visuotinė prieiga, galimybė kiekvienam naudotis kompiuterine ir programine įranga ir internetu teikiamų paslaugų teisės aktai, papildyti nuoseklia vartotojų politika.

3.2.2   EESRK mano, kad labai svarbu užtikrinti valstybių narių administracinį bendradarbiavimą ir pradėti teikti e. valdžios paslaugas – tai galėtų būti daroma visuotinai naudojantis vidaus rinkos informacine sistema.

3.2.3   Komitetas pabrėžia, kad visų pirma būtina atsižvelgti į privalumus, susijusius su plačiai paplitusiu elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymu, tačiau mano, kad neturėtų būti atsisakoma ir popierinių sąskaitų faktūrų, nors ir turi būti vengiama papildomos naštos MVĮ.

3.3   Tinklai

3.3.1   EESRK mano, kad ypatingą dėmesį reikia skirti tinklams (transporto, energetikos, komunikacijos), kurie svariai prisideda prie Europos sujungimo. Komitetas pritaria minčiai sukurti Bendrą geležinkelių erdvę, kuri pajėgtų konkuruoti su kitomis transporto rūšimis. Jis rekomenduoja aptarti galimybę sukurti kompensacijų fondą, panašų į tuos, kurie jau egzistuoja kai kuriuose tinkliniuose sektoriuose. Neginčijamą pirmenybę reikėtų teikti visuotiniam Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos ir Europos traukinių valdymo sistemos įdiegimui.

3.3.2   Oro transporto srityje Bendro Europos dangaus sukūrimas nepaprastai svarbus siekiant užtikrinti ES aviacijos pramonės konkurencingumą pasaulio rinkoje. Būtina spręsti šias su SESAR įgyvendinimu susijusias problemas: a) užtikrinti suderintą orlaivyje esančios ir antžeminės infrastruktūros patobulinimų diegimą, b) užtikrinti savalaikį ir pakankamą finansinių išteklių skyrimą SESAR įgyvendinti ir c) sukurti tinkamą SESAR įgyvendinimo valdymą. Šioje srityje turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti ir MVĮ.

3.3.3   Komitetas ragina skubiai persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 261/2004 (5), kad būtų atnaujintos keleivių teisės užsakomų vietų perviršio, skrydžių atidėjimo ir atostogų paketo atvejais.

3.3.4   Europos jūrų uosto politikoje turėtų būti atsižvelgta į šias temines sritis:

| a) | tvaraus uosto ir su uostu susijusių pajėgumų vystymo užtikrinimas, |
| --- | --- |

a)

tvaraus uosto ir su uostu susijusių pajėgumų vystymo užtikrinimas,

| b) | aiškių ir skaidrių uosto investicijų finansavimo sąlygų užtikrinimas, |
| --- | --- |

b)

aiškių ir skaidrių uosto investicijų finansavimo sąlygų užtikrinimas,

| c) | patekimo į uosto paslaugų rinką procedūrų patikslinimas, |
| --- | --- |

c)

patekimo į uosto paslaugų rinką procedūrų patikslinimas,

| d) | veiklos kliūčių, ribojančių uosto darbo veiksmingumą, šalinimas, |
| --- | --- |

d)

veiklos kliūčių, ribojančių uosto darbo veiksmingumą, šalinimas,

| e) | palankių ir saugių darbo sąlygų užtikrinimas bei konstruktyvių darbo santykių uostuose palaikymas, |
| --- | --- |

e)

palankių ir saugių darbo sąlygų užtikrinimas bei konstruktyvių darbo santykių uostuose palaikymas,

| f) | bendro konkurencingumo skatinimas ir teigiamo uostų įvaizdžio kūrimas. |
| --- | --- |

f)

bendro konkurencingumo skatinimas ir teigiamo uostų įvaizdžio kūrimas.

3.3.5   Dėl Europos jūrų uostų politikos nebūtina rengti naujų teisės aktų. Viena vertus, „teisiškai neprivalomi įstatymai“ gali būti ypač tinkama teisės aktų alternatyva, kita vertus, reikėtų atsižvelgti į kiekvieną konkretų atvejį.

3.3.6   EESRK energetikos tinklų srityje pritaria pastarojo meto Europos Komisijos iniciatyvoms, skirtoms toliau plėtoti energetikos jungtis ir baigti kurti energijos vidaus rinką.

3.3.7   Komitetas iš esmės remia pasiūlymą sukurti Europos energijos bendriją (EEB) ir pritaria būtiniems tarpiniams etapams, visų pirma Europos regioninių energetikos tinklų, atsinaujinančiosios energijos vystymo fondo ir dujų supirkimo grupės sukūrimui.

3.3.8   EESRK laikosi nuomonės, kad jau pribrendo laikas kritiškai įvertinti energijos rinkos liberalizavimą, nes pasiekti rezultatai neleido sumažinti kainų piliečiams ir įmonėms tiek, kiek tikėtasi.

3.4   Galimybė gauti finansavimą

3.4.1   Dėl finansų krizės daugelio valstybių narių įmonėms, ypač MVĮ, sunku gauti kreditą, o tai daro neigiamą poveikį jų verslui. Kad privatusis sektorius ir ypač MVĮ bei socialinės įmonės galėtų skatinti augimą ir kurti darbo vietas, kapitalas yra labai svarbus. Tačiau bankai vis nenoriau skolina įmonėms, ypač naujoves diegiančioms ir verslą pradedančioms įmonėms, kurios yra rizikingiausios, tačiau kurių augimo potencialas yra didžiausias.

3.4.2   Todėl EESRK ragina Komisiją padėti MVĮ tiesiogiai pasinaudoti kapitalo rinkomis ir kurti MVĮ skirtų obligacijų platformas, taip pat ištirti, kaip būtų galima patobulinti tarpinio finansavimo priemones, ieškoti naujų tarpinio finansavimo produktų, pavyzdžiui, tarpinių paskolų garantijų. Komisija turėtų visiems suinteresuotiesiems subjektams parengti gerosios praktikos gaires, kaip derinti ir tolygiai panaudoti finansines priemones iš skirtingų šaltinių.

3.4.3   EESRK rekomenduoja derybose su valstybėmis narėmis dėl būsimų struktūrinių fondų atsižvelgti į būtinybę sukurti finansines priemones, kurios paremtų MVĮ suteiktų paskolų garantijas.

3.5   Apmokestinimas

3.5.1   Komitetas ragina imtis veiksmų spręsti problemas dėl skirtingų apmokestinimo taisyklių ir administracinių sunkumų, kurie labiausiai trukdo MVĮ plėstis bendrojoje rinkoje.

3.5.2   Net ir nesuderinus mokesčių šioje srityje būtų galima pašalinti daug kliūčių, pavyzdžiui, dvigubą apmokestinimą, kuris labai trukdo tarpvalstybinei veiklai ir turi ekonominių padarinių investicijoms ir užimtumui. Dėl dabartinės sudėtingos PVM grąžinimo sistemos tarpvalstybinės prekybos ir paslaugų srityje gali būti slepiami mokesčiai ir sukčiaujama; su tuo reikia kovoti veiksmingiau. Įvedus tipinę ES PVM deklaraciją, administravimas taptų paprastesnis.

3.5.3   Komitetas laikosi nuomonės, kad dėl apmokestinimo valstybėse narėse neturėtų atsirasti mokesčių rojų, kurie daro neigiamą poveikį ekonomikai ir valstybių biudžetams.

3.5.4   Dėmesį reikėtų skirti ir finansinėms paslaugoms taikomoms PVM taisyklėms, ir, be abejonės, jeigu būtų įvestas naujas finansų sektoriaus mokestis už grynųjų pinigų srautus ar panašias operacijas, Komisija turėtų įvertinti, ar nevertėtų šį mokestį įvesti PVM sistemoje.

3.5.5   Be to, EESRK ragina nustatyti bendras taisykles mokėti PVM tik tais atvejais, kai klientas apmokėjo sąskaitą faktūrą. Pagal šią tvarką, kurią kai kurios valstybės narės jau taiko mažoms bendrovėms ir kuri vadinama pinigų apskaita, užtikrinama, kad PVM nėra mokėtinas už pardavimą, už kurį klientas dar neatsiskaitė. Dabartinio ekonomikos nuosmukio metu tokia tvarka padėtų išvengti nemokumo, ypač MVĮ.

3.6   Teisinė įmonių aplinka

3.6.1   EESRK pabrėžia būtinybę ypatingą dėmesį skirti klausimams, kurie nepakankamai išsamiai sprendžiami ES teisės aktais ir paramos programomis, pavyzdžiui, savarankiškai dirbančių asmenų.

3.6.2   Komitetas pabrėžia, kad reikia mažinti nebūtiną administracinę naštą, taip pat tikisi, kad Komisija pasiūlys tikslus, siektinus po 2012 m., kai administracinė našta jau bus sumažinta 25 proc. Komitetas pažymi, kad nebūtinos naštos įmonėms, vartotojams ar valdžios institucijoms sumažinimas yra visuomet pageidautinas, tačiau reikia kruopščiai įvertinti, ar nuo to nenukentės pirminis teisės akto tikslas.

3.7   Socialinis verslumas

3.7.1   Socialinio verslumo iniciatyva bus persvarstyta 2014 m. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Socialinio verslumo ekspertų grupe, įvertins tai, kas įgyvendinta, ir nustatys, ką reikia dar atlikti. EESRK rekomenduoja deramai atsižvelgti į neseniai Komiteto priimtose nuomonėse būtent socialinių įmonių klausimu pateiktas pastabas (6).

3.7.2   Komitetas pabrėžia būtinybę išsamiau supažindinti su socialinių įmonių vaidmeniu ir jų sklaida siekiant pabrėžti jų tikrąjį poveikį bendruomenei. Tam prireiks sukurti tokio poveikio įvertinimo metodiką. Tokio vertinimo reikės ir steigiant Europos socialinio verslumo fondą.

3.7.3   Komitetas laikosi nuomonės, kad pasiūlymas dėl Europos fondo ir visų kitų Europos įmonių formų turi būti įvertintas surengiant konsultacijas dėl Europos bendrovių teisės akto atnaujinimo.

3.8   Vartotojai

3.8.1   Komitetas tikisi artimiausioje ateityje sulaukti pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto dėl kolektyvinių ieškinių. Tokiu pasiūlymu turi būti sukurtas kolektyvinių ieškinių mechanizmas, kuris veiktų nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu ir kuriuo galėtų pasinaudoti visi bendrosios rinkos vartotojai. Šiais mechanizmais turi turėti galimybę pasinaudoti visi tie, kurių teisės buvo pažeistos bendrojoje rinkoje. Ne tik vartotojai mano, kad jų teises pažeidžia prekių tiekėjai ir paslaugų teikėjai, taikydami nesąžiningas sutarčių sąlygas ir vykdydami nesąžiningą komercinę veiklą. Galimybę naudotis kolektyvinių ieškinių mechanizmais turėtų turėti ir darbuotojai, kurių teisės pažeistos, ir apskritai visi piliečiai, kurie yra diskriminuojami. MVĮ taip pat gali prireikti panašios apsaugos nuo nesąžiningos komercinės veiklos.

Tęsiant darbą turi būti atsižvelgiama į visų suinteresuotųjų subjektų nuomonę.

3.8.2   EESRK ragina imtis reguliavimo priemonių, kad būtų sukurta integruota bendroji atsiskaitymų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinka.

3.8.3   Produktų saugos taisyklių srityje Komitetas ragina laikytis dviejų pagrindinių principų:

| — | gyvavimo ciklo filosofija, kuri reiškia, kad produktų saugos reikalavimai bus taikomi visiems naudotojams ir susijusiems darbuotojams. Gyvavimo ciklas apima visus produkto gyvavimo laikotarpio etapus – nuo žaliavų pirkimo iki atliekų šalinimo; |
| --- | --- |

—

gyvavimo ciklo filosofija, kuri reiškia, kad produktų saugos reikalavimai bus taikomi visiems naudotojams ir susijusiems darbuotojams. Gyvavimo ciklas apima visus produkto gyvavimo laikotarpio etapus – nuo žaliavų pirkimo iki atliekų šalinimo;

| — | gyvavimo ciklo principo propagavimas; pagal šį principą produkto tvarumas turėtų būti vienas svarbiausių gamybos aspektų. |
| --- | --- |

—

gyvavimo ciklo principo propagavimas; pagal šį principą produkto tvarumas turėtų būti vienas svarbiausių gamybos aspektų.

3.9   Piliečių judumas

3.9.1   Komitetas pakartoja, kad būtina didinti piliečių judumą modernizuojant profesinių kvalifikacijų pripažinimo sistemą. Skatinant darbuotojų profesinį ir geografinį judumą galima būtų prisidėti prie Europos darbo rinkos veikimo ir tarpvalstybinių paslaugų teikimo gerinimo. Ne visuomet prasminga dėl pripažinimo diskutuoti visų 27 valstybių narių lygmeniu. Labiau reikėtų akcentuoti tikrąją būtinybę (tarpvalstybiniais atvejais ir tarp kaimyninių šalių) remiantis judumo modelių analize. ES turėtų skatinti regioninį bendradarbiavimą šioje srityje ir propaguoti bendrą tarptautinį profesinį mokymą.

3.9.2   Kalbant apie teisių į pensiją perkeliamumą, baltojoje knygoje (7) pernelyg daug dėmesio skiriama individualių trečiosios pakopos pensijų tobulinimui. Kad būtų užtikrinta struktūrinė nauda ir tiems žmonėms, kurie juda po Europą, būtina tobulinti pirmosios ir antrosios pakopų sistemas.

3.9.3   Komitetas sunerimęs dėl neseniai priimto Tarybos sprendimo renacionalizuoti Šengeno susitarimą; šis sprendimas leidžia įvesti naujų kliūčių laisvam piliečių judėjimui Sąjungoje ir grąžinti sienų kontrolę, kur ji buvo panaikinta. Tai didžiulis pagrindinių Sutarties principų pažeidimas, kuris dar labiau apsunkintų Bendrosios rinkos kūrimą.

3.10   Socialinė sanglauda

3.10.1   Komitetas laikosi nuomonės, kad būtina išaiškinti vykdymą užtikrinančias taisykles ir nuorodą į Lisabonos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, kurioje teigiama, kad vidaus rinkos sukūrimas yra ne savaiminis tikslas, o priemonė siekti socialinės pažangos ir tvarios visuomenės Europos piliečiams.

3.11   Viešieji pirkimai

3.11.1   Viešieji pirkimai turėtų būti reglamentuojami taisyklėmis, pagal kurias mažiausia kaina nėra vienintelis kriterijus; su socialine nauda ir poveikiu tvarumui susiję kriterijai taip pat turi būti įvertinti.

3.11.2   Reikėtų pagalvoti, kokiu mastu ES viešųjų pirkimų rinkos turėtų tvariai išlikti atviros, kol trečiosios šalys nesudaro vienodų konkurencinių sąlygų. Šiuo požiūriu visi dalyviai, valstybės narės ir trečiosios šalys privalo laikytis ratifikuotų TDO konvencijų ir žmogaus teisių. ES turėtų aktyviai skatinti šią politiką pasaulio mastu.

3.11.3   Būtų galima pasiekti daugiau rezultatų per e. viešuosius pirkimus, nes administracinės procedūros taptų spartesnės.

3.12   Intelektinės nuosavybės teisės

3.12.1   Dabartinė INT teisinė sistema trikdo vartotojus, o visos Europos lygmeniu padėtis dar blogesnė. Reikia tikslinti teisinę sistemą, o teisinės sankcijos ir jų taikymas turi būti proporcingi: reikėtų skirti paprastus vartotojus, kurie gali netyčia ir (arba) nedideliu mastu pažeisti INT asmeninio naudojimo tikslais, ir didelio masto ir (arba) komerciniais tikslais vykdomą baudžiamąją veiklą.

3.12.2   Reikia taikyti platesnį visą Europą apimantį požiūrį licencijavimo ir autorių teisių mokesčių srityse.

2012 m. liepos 12 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 132, 2011 5 3, p. 47.

1

(2)  OL C 24, 2012 1 28, p. 99.

2

(3)  SOLVIT, Europos įmonių tinklas, Europos vartotojų centrai, Eurocentres, kt.

3

Eurocentres

(4)  Pailiustruota viename iš vaizdo įrašų, pateiktų Vidaus rinkos ir paslaugų GD surengtame konkurse „Papasakok savo istoriją“. 2012 m. birželio 1 d. Taline vykusiame Bendrosios rinkos observatorijos viešajame klausyme buvo iškeltas klausimas dėl tolesnio darbo tose probleminėse srityse, kurias piliečiai pavaizdavo šiuose vaizdo įrašuose.

4

(5)  2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 261/2004, nustatantis bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 295/91.

5

(6)  Žr. Nuomonę OL C 24, 2012 1 28, p. 1, OL C 229, 2012 07 31, p 44 ir OL C 229, 2012 07 31, p. 55.

6

(7)  Baltoji knyga „Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė“, COM(2012) 55 final.

7

---

| 4.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/170 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/170

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Transporto baltosios knygos: pilietinės visuomenės įtraukimas ir dalyvavimas (tiriamoji nuomonė)

2012/C 299/31

Pranešėjas Stefan BACK

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. sausio 11 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Transporto baltosios knygos: pilietinės visuomenės dalyvavimas

(tiriamoji nuomonė).

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 25 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (2012 m. liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 140 narių balsavus už, 3 - prieš ir 7 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   EESRK turėtų inicijuoti atviro ir skaidraus pilietinės visuomenės, Komisijos ir kitų atitinkamų dalyvių, pavyzdžiui, įvairių lygmenų nacionalinės valdžios institucijų, keitimosi nuomonėmis apie Baltosios knygos įgyvendinimą struktūros sukūrimą. Taip būtų galima padidinti pilietinės visuomenės pritarimą ir suvokimą ir užtikrinti politikos formuotojams ir už įgyvendinimą atsakingiems asmenims naudingą grįžtamąjį ryšį.

1.2   Tai turėtų būti daugiasluoksnis dialogas, kuriame dalyvautų nacionalinio, regionų ir vietos lygmenų pilietinės visuomenės ir valdžios atstovai. Pilietinė visuomenė turėtų būti suprantama plačiąja prasme: įmonės, darbdaviai, darbuotojai, naudotojai, NVO ir akademinė bendruomenė.

1.3   Dialogas turi užtikrinti dvipusę komunikaciją. Juo Europos Komisijai turi būti suteikta galimybė informuoti apie savo pasiūlymus ir numatomus politinius veiksmus. Kita šio dialogo užduotis – suteikti galimybę, visų pirma, pilietinei visuomenei, taip pat regionų ir vietos valdžios institucijoms, užmegzti ryšį su Komisija, EESRK ir kitomis susijusiomis institucijomis ir pateikti su ES transporto politika ir jos įgyvendinimu susijusias pastabas ir klausimus bei atkreipti dėmesį į problemas, tvirtai žinant, kad jiems bus atsakyta. Atviras ir konstruktyvus dialogas yra svarbus siekiant didesnio pritarimo politinėms priemonėms, įskaitant pasiūlymus dėl teisės aktų ir infrastruktūros planus.

1.4   Turėtų būti įmanoma atkreipti dėmesį į konkrečias problemas, pavyzdžiui, susijusias su prieinamumu neįgaliems asmenims, vietos transporto kokybe ir, tam tikromis aplinkybėmis, transporto politikos tikslų, pavyzdžiui, perėjimo prie kitokių transporto rūšių ir pervežimo ilgesniais maršrutais, tinkamumu.

1.5   Toks dialogas gali padėti geriau suprasti ES transporto politikos tikslus ir siūlomas įgyvendinimo priemones bei padidinti pritarimą jiems. Be to, tokiu būdu ES institucijoms bus lengviau suvokti realią padėtį ir suprasti, kad būtina atsižvelgti į įvairiose ES dalyse esančias skirtingas sąlygas, taip pat gali padaugėti galimybių rasti tinkamus konkrečių problemų sprendimus ir reaguoti į iškeltas problemas.

1.6   Tęstinumas ir veiksmai reaguojant į iškeltus klausimus yra svarbūs sėkmingo dialogo veiksniai, bet ne mažiau svarbu ir tai, kad Komisija laiku informuotų apie numatomas iniciatyvas. Siekiant užtikrinti veiksmingą, atvirą ir skaidrų dialogą, reikėtų susitarti su Komisija dėl jos dalyvavimo jame. EESRK mano, kad Komisija skiria ypatingą dėmesį dialogui dėl infrastruktūros projektų ir veiksmų, kuriais siekiama keisti įpročius. EESRK taip pat mano, kad dialogas turėtų būti platesnis ir kad jis galėtų padidinti daugelio šių iniciatyvų pridėtinę vertę.

1.7   Svarbu į šį dialogą įtraukti jaunimą, kad jis domėtųsi ES transporto politikos tikslais ir jiems pritartų.

1.8   Dialogas iš esmės turėtų vykti internetu. Tam galėtų būti sukurta speciali interneto svetainė. Reikėtų apsvarstyti galimybę naudotis socialinės žiniasklaidos priemonėmis, pavyzdžiui, „Facebook“ arba „Twitter“. Kad sistema tikrai veiktų, būtinas tinkamas tokio internetinio dialogo valdymas. Dialogui skirtoje svetainėje turėtų būti jaunimui skirtas skyrius. Be to, joje turėtų būti pateiktos nuorodos į kitas interneto svetaines, pavyzdžiui, į piliečių iniciatyvai skirtą Komisijos interneto svetainės puslapį.

1.9   Tačiau internetas neturėtų būti vienintelė komunikacijos priemonė. Prireikus, internetinį dialogą galėtų papildyti konferencijos ar kiti renginiai, kuriuose būtų aptariamos dvi–trys temos. Be to, EESRK pagal poreikį turėtų užmegzti tiesioginius ryšius su pilietinės visuomenės atstovais. Su tokio bendravimo metu pateiktais klausimais ar iškeltomis problemomis turėtų būti supažindinta Komisija.

1.10   Be to, reaguodamas į dialogo metu pateiktus klausimus ar iškeltas problemas, EESRK galėtų savo iniciatyva priimti rezoliucijas ir atsižvelgti į juos rengdamas nuomones atitinkamais klausimais.

1.11   Kalbant apie regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą dialoge, reikėtų užmegzti ryšius su Regionų komitetu (RK) ir susitarti dėl jo dalyvavimo dialoge ir dialogo valdymo, atsižvelgiant į atitinkamas EESRK ir RK funkcijas.

1.12   Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitete už dialogą būtų atsakingas TEN skyriaus iniciatyvinis komitetas, kuriam padėtų TEN skyriaus sekretoriatas ir kuris nuolat bendradarbiautų su RK ir Komisija.

1.13   Išsamiau valdymo ir internetinio dialogo administravimo, taip pat reikalingų išteklių ir biudžeto klausimus turėtų aptarti darbo grupė, kuri savo rekomendacijas turėtų pateikti iki 2012 m. pabaigos. Reikėtų ieškoti nebrangių ir nesudėtingų valdymo ir administravimo sprendimų, kiek įmanoma stengiantis išsiversti su turimais ištekliais. Galima būtų apsvarstyti galimybę su dialogo valdymu susijusias išlaidas finansuoti bendrai su RK.

1.14   Dialogą reikėtų pradėti 2013 m. pradžioje.

2.   Įžanga

2.1   Baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (toliau – veiksmų planas) nustatyta dešimt konkurencingos ir efektyviai išteklius naudojančios transporto sistemos tikslų – kriterijų, pagal kuriuos vertinama, ar pavyko pasiekti planinį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio sumažinimo 60 proc. rodiklį. Ilgalaikiai tikslai – tai visuotiniai iki 2050 m. pasiektini tikslai, o kiti tikslai – tarpiniai, pasiektini iki 2020 m. arba 2030 m. Baltojoje knygoje taip pat išdėstyta iš 40 iniciatyvų susidedanti šių tikslų įgyvendinimo ateinančius dešimt metų strategija.

2.2   Veiksmų plane nurodytų 40 iniciatyvų turėtų būti įgyvendintos iki 2020 m. Kai kurios jų yra teisėkūros iniciatyvos. Tačiau dauguma jų pagrįstos nacionalinėmis arba vietos lygmens iniciatyvomis arba elgsenos pokyčių skatinimu, kadangi ES įgaliojimai šioje srityje riboti arba todėl, kad teisės aktų nepakanka norint užtikrinti žmonių elgsenos pokyčius, reikalingus konkrečios iniciatyvos sėkmei. Žmonių elgsenos pokyčiai yra svarbūs ir sėkmingam daugelio teisėkūros iniciatyvų įgyvendinimui.

2.3   2012 m. sausio 11 d. raštu Europos Komisija paprašė EESRK išnagrinėti, kaip būtų galima paskatinti pilietinę visuomenę prisidėti prie Transporto baltosios knygos tikslų ir ilgalaikės transporto vizijos įgyvendinimo. Šiame rašte Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad būtina suderinti įvairius nacionalinius ir Europos interesus, susijusius su svarbiais TEN-T infrastruktūros projektais, ir į tai, kaip paskatinti pilietinę visuomenę paremti baltojoje knygoje nurodytus ilgalaikius tikslus ir padėti juos įgyvendinti.

2.4   Šį atvejį galima palyginti su EESRK vaidmeniu įgyvendinant strategiją „Europa 2020“. Norėdamas užtikrinti veiksmingesnį savo padalinių ir nacionalinių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą, Komitetas įsteigė naują horizontalųjį strategijos „Europa 2020“ iniciatyvinį komitetą, kad galėtų įvardyti ir planuoti konkrečias iniciatyvas ir geriausią praktiką valstybių narių reformų procese. 2011 m. vasario 23 d. buvo paskelbtas pranešimas apie tai, kaip pilietinė visuomenė vertina nacionalinių reformų planų rengimą ir kaip ji šiame procese dalyvavo, siekiant Europos Komisijai suteikti informacijos rengiantis pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimui.

2.5   Bendrosios rinkos akte taip pat numatomas „Pilietinės visuomenės įtraukimas ir vertinimo kultūros skatinimas“. Akte teigiama, kad per viešąsias konsultacijas paaiškėjo, jog pilietinė visuomenė norėtų aktyviau dalyvauti kuriant bendrąją rinką. Todėl Komisija reguliariai skelbs 20 piliečių ir įmonių pagrindinių lūkesčių, susijusių su bendrąja rinka, sąrašą. Šis sąrašas bus pateiktas Bendrosios rinkos forumui, kurio reguliariai vykstančiuose posėdžiuose dalyvaus šie rinkos dalyviai: įmonės, socialiniai partneriai, nevyriausybinės organizacijos ir piliečių bei įvairaus lygio valdžios institucijų ir parlamentų atstovai. Juose bus aptariama bendrosios rinkos būklė ir dalijamasi geriausia praktika. Šis forumas padės formuoti politikos vertinimo kultūrą ir todėl atliks savo vaidmenį vykdant Bendrosios rinkos akto stebėseną ir taip padės įvertinti realų jo poveikį. Taip pat reikėtų sustiprinti socialinių partnerių vaidmenį jiems suteikiant galimybę išsakyti savo poziciją ekonominės ir socialinės sanglaudos klausimais.

2.6   Pirmasis laukiamų rezultatų sąrašas, paremtas tyrimu, buvo paskelbtas 2011 m. rudenį.

2.7   Šiuo metu EESRK analizuoja ir Europos energijos rūšių derinio forumo koncepcijos idėjas. Svarstomas pasiūlymo sukurti nuolatinę struktūrą su iniciatyviniu komitetu, nuolatiniu sekretoriatu, metinėmis konferencijomis ir iki šešių darbo grupės posėdžių per metus finansavimas, instituciniai aspektai, tinkamumas ir teisinis pagrindas. Šioje koncepcijoje numatomas ir nacionalinių forumų tinklo sukūrimas.

3.   Bendrosios pastabos

3.1   EESRK mano, kad jo laukianti užduotis panaši į pirmiau nurodytas. Reikia užsitikrinti pilietinės visuomenės pritarimą baltojoje knygoje nurodytiems ilgalaikiams transporto politikos tikslams ir infrastruktūros projektams ir jos indėlį šiuos tikslus įgyvendinant. Panašu, kad Komisija taip pat nori sužinoti pilietinės visuomenės nuomonę apie tai, ar išmetamų ŠESD kiekio sumažinimo 60 proc. tikslą ir dešimt baltojoje knygoje nustatytų tikslų galima įgyvendinti šiuo metu Komisijos turimomis priemonėmis.

3.2   EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 1–3 dalyse nustatomas formalus tokių veiksmų pagrindas. Šiomis nuostatomis ES institucijos įpareigojamos užmegzti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis suinteresuotųjų subjektų asociacijomis ir pilietine visuomene, plačiai konsultuotis su įmonėmis ir atstovaujamosiomis asociacijomis ir suteikti piliečiams ir asociacijoms galimybę viešai reikšti savo nuomonę ir ja keistis. EESRK atkreipia dėmesį ir į tai, kad šis straipsnis yra ir Piliečių iniciatyvos teisinis pagrindas.

3.3   EESRK mano, kad iš dešimties baltojoje knygoje nurodytų tikslų, pilietinės visuomenės parama ypač svarbi siekiant 1 tikslo (pripažinimas rinkoje ir elgsenos pokyčiai), 3 tikslo (vežėjų, transporto planų rengėjų ir krovinių savininkų požiūris), 4 tikslo (elgsenos pokyčiai), 5 ir 7 tikslų (optimalus infrastruktūros ir eismo valdymo sistemų naudojimas, veiksmingo tarpvalstybinio planavimo stiprinimas) 8 ir 10 tikslų (sistemos sąžiningumas), 9 tikslo (su saugumu ir sauga susijusios elgsenos modeliai).

3.4   Savaime suprantama, svarbu remti ir bendruosius veiksmų plano tikslus, siekiant užtikrinti politiškai palankias sąlygas jo įgyvendinimui.

3.5   EESRK nuomone, dialogas su organizuota pilietine visuomene galėtų būti ypač svarbus aptariant šiuos esminius klausimus:

| — | ES interesų ir nacionalinių, regionų arba vietos interesų derinimas, visų pirma organizuotos pilietinės visuomenės požiūriu; |
| --- | --- |

—

ES interesų ir nacionalinių, regionų arba vietos interesų derinimas, visų pirma organizuotos pilietinės visuomenės požiūriu;

| — | ne techninio pobūdžio galimybės skatinti transporto politikos tikslų įgyvendinimą, įskaitant įmonių politiką, įmonių elgseną, pritarimą inovacijoms ir elgsenos pokyčius. |
| --- | --- |

—

ne techninio pobūdžio galimybės skatinti transporto politikos tikslų įgyvendinimą, įskaitant įmonių politiką, įmonių elgseną, pritarimą inovacijoms ir elgsenos pokyčius.

3.6   Visais šiais klausimais organizuotos pilietinės visuomenės parama yra svarbus ir, ko gero, geriausias būdas skleisti informaciją, užsitikrinti paramą ir gauti grįžtamąją informaciją apie problemas ir kliūtis.

3.7   Idealiu atveju tokie komunikacijos kanalai gali būti naudojami ir tikslų pasiekimo vertinimui bei keitimuisi informacija.

3.8   Iš iniciatyvų sąrašo taip pat galima susidaryti vaizdą, kokiose srityse pilietinės visuomenės parama yra svarbi siekiant ilgalaikių tikslų.

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Norėdamas susidaryti geresnį vaizdą apie baltojoje knygoje pateiktame veiksmų plane iki 2020 m. išvardytas 40 iniciatyvų, kurioms ypač reikalinga pilietinės visuomenės parama, EESRK atkreipia dėmesį į šias temas:

4.2   Bendra Europos transporto erdvė

4.2.1   Įgyvendinant iniciatyvas, skirtas skatinti kokybiškų darbo vietų kūrimą ir geresnes darbo sąlygas, prireiks aktyvios socialinių partnerių paramos, nes jie per socialinį dialogą gali labai prisidėti sprendžiant klausimą dėl tolesnių priemonių reikalingumo (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9, 152 ir 153 straipsniai). Kalbant apie socialinių konfliktų prevenciją ir galimas priemones, skirtas sudaryti vienodas sąlygas darbo užmokesčio dydžių klausimu, reikėtų priminti, kad šiose srityse ES neturi jokių įgaliojimų (tai tiesiogiai nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153 straipsnio 5 dalyje). Šiuo klausimu gali kilti normų nesuderinamumo problema, kaip yra, pavyzdžiui, Paslaugų direktyvoje arba Direktyvoje dėl darbuotojų komandiravimo, kurios praktiniai aspektai gali sukelti tam tikrų praktinių problemų transporto srityje.

4.2.2   Transporto saugumas ir sauga, kaip ir laisvas neįgalių ir vyresnio amžiaus asmenų judėjimas, tiesiogiai susijęs su galimybe naudotis visa transporto rinka, yra ne tik reguliavimo, bet ir transporto įmonių politikos bei žmogiškojo faktoriaus klausimas.

4.2.3   Be to, Bendras Europos dangus, bendra Europos geležinkelių erdvė ir „Mėlynoji juosta“ taip pat labai priklauso nuo reguliavimo priemonių ir administracinių procedūrų, tačiau tai, kaip bus praktiškai naudojamasi atsivėrusiomis naujomis galimybėmis, ypač bendros geležinkelių erdvės ir „Mėlynosios juostos“ atveju, įskaitant optimalų intelektinių transporto sistemų naudojimą ir galimybę patekti į rinką uostuose, priklausys nuo vežėjų ir kitų susijusių subjektų veiksmų.

4.2.4   Transporto paslaugų kokybė, prieinamumas ir patikimumas svarbūs tiek krovinių, tiek keleivių pervežimo srityse. Todėl įvairių vežėjų, ypač vykdančių veiklą krovinių pervežimo srityje, veiksmai gali būti svarbūs užtikrinant sėkmę. Kalbant apie keleivių pervežimą, organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimo visų pirma prireiks įvertinant keleivių teisių reguliavimo pagrindo veiksmingumą ir neįgaliems bei vyresnio amžiaus asmenims skirto transporto infrastruktūros kokybę.

4.3   Vietos lygmeniu vykdomų piliečių iniciatyvų skatinimas ir integravimas

4.3.1   Transporto baltosios knygos skleidžiama idėja skatinti išteklių naudojimo efektyvumą, prisitaikymą ir tvarumą visoje Europoje jau paskatino kaimo ir miesto gyventojus inicijuoti veiksmų programas. Šios programos įgyvendinamos įvairiausiais novatoriškais būdais. Pavyzdžiui, organizavus dalijimosi automobiliu sistemas mažėja asmeninių automobilių skaičius, o vietos transporto paslaugas pritaikius prie bendruomenės poreikių (ypač teikiant paslaugas pagal užsakymą) pagerinamos palankių sąlygų neturinčių ir izoliuotų grupių asmenų galimybės naudotis transportu ir didinamas jų judumas. Bendruomenių atsparumo didinimo planuose, kuriuose dažnai pabrėžiamas energijos naudojimo mažinimas, pagrindiniu elementu laikomas efektyviai išteklius naudojantis transportas ir jo pritaikymo pagal vietos sąlygas priemonės. Įgyvendinant tokias praktines iniciatyvas ne tik sukuriami nauji transporto sistemų modeliai, bet ir – kadangi tai piliečių iniciatyvos – užtikrinamas veiksmingas visuomenės dalyvavimas ir informavimas. Taip didinamos visuomenės žinios ir supratimas apie būtinus su transportu susijusios elgsenos pokyčius.

4.3.2   Tačiau daugelis įvairiose Europos vietose vykdomų piliečių iniciatyvų yra nekoordinuojamos ir padrikos, todėl neatitinka būsimų iššūkių, visų pirma kalbant apie planuojamą transporto išmetamo CO2 kiekio mažinimą. Atsižvelgiant į toli siekiančius baltosios knygos tikslus, dabartines pastangas reikėtų iš esmės padidinti, visų pirma šiais veiksmais:

| — | toliau vystyti ir plėsti įgyvendinamas iniciatyvas, visų pirma siekiant didinti visuomenės dalyvavimą ir įsipareigojimą, |
| --- | --- |

—

toliau vystyti ir plėsti įgyvendinamas iniciatyvas, visų pirma siekiant didinti visuomenės dalyvavimą ir įsipareigojimą,

| — | didinti tokių iniciatyvų visoje Europoje skaičių, remiantis esama gerąja praktika ir, vėlgi, daugiausia dėmesio skiriant visuomenės dalyvavimui ir angažuotumui, |
| --- | --- |

—

didinti tokių iniciatyvų visoje Europoje skaičių, remiantis esama gerąja praktika ir, vėlgi, daugiausia dėmesio skiriant visuomenės dalyvavimui ir angažuotumui,

| — | laipsniškai integruoti visas šias iniciatyvas į bendras komunikacijos platformas ir priemones siekiant keistis gerąja praktika, pasiekti didesnes bendruomenes ir užtikrinti išsamų visuomenės supratimą apie iššūkius ir galimus sprendimus. |
| --- | --- |

—

laipsniškai integruoti visas šias iniciatyvas į bendras komunikacijos platformas ir priemones siekiant keistis gerąja praktika, pasiekti didesnes bendruomenes ir užtikrinti išsamų visuomenės supratimą apie iššūkius ir galimus sprendimus.

4.4   Ateities inovacijos: technologijos ir elgsena

4.4.1   Europos transporto mokslinių tyrimų, inovacijų ir jų diegimo strategija yra susijusi ne tik su moksliniais tyrimais, mokslinių tyrimų finansavimu, valdymu ir pažangių judumo sistemų diegimu. Kaip nurodyta veiksmų plane, tam reikalingos reguliavimo sistemos sąlygos. Tačiau svarbūs elementai yra ir pripažinimas bei diegimas rinkoje, ir šioje srityje pilietinei visuomenei tenka svarbus vaidmuo.

4.4.2   Iš tiesų šis klausimas glaudžiai susijęs su naujoviškų judumo modelių tema, kur vežėjų, krovinių savininkų ir – keleivių pervežimo srityje – plačiosios visuomenės požiūris yra labai svarbus.

4.4.3   Tai pasakytina ir apie krovinių pervežimo transportą, kur pasirengimas naudotis techninėmis inovacijomis ir informacinėmis ir ryšių technologijomis yra labai svarbus, kaip ir, pavyzdžiui, pasirengimas bendradarbiauti siekiant optimaliai išnaudoti turimus pajėgumus.

4.4.4   Kalbant apie miesto transportą, norint užtikrinti sėkmingą alternatyvių varomųjų sistemų diegimą rinkoje, veiksmingą krovinio pristatymo paskutinio etapo organizavimą ir tvarų individualių kelionių ir krovinių transporto planavimą, labai daug kas priklauso nuo pilietinės visuomenės paramos.

4.5   Moderni infrastruktūra, pažangi kainodara ir finansavimas

4.5.1   Kuriant Europos judumo tinklą, rinkos dalyvių pritarimą svarbiausia gauti dėl optimalaus informacinių technologijų panaudojimo, krovinių sekimo ir stebėjimo sistemų, grafikų ir transporto srautų optimizavimo (e. krovinių sistemos). Šis pritarimas būtinas, kad šias sistemas vertėtų diegti TEN-T jungtyse. Tai svarbu tiek siekiant optimalių rezultatų, tiek ir užtikrinant geriausią investuotų lėšų panaudojimą.

4.5.2   Kalbant apie TEN-T koridoriaus kūrimo strategiją, kuri yra viena iš pagrindinio tinklo įgyvendinimo priemonių, infrastruktūros projektai turėtų būti rengiami taip, kad piliečiai, pilietinė visuomenė ir atitinkamos valdžios institucijos galėtų jaustis atsakingi už atitinkamus projektus ir būtų su jais glaudžiai susiję. Tam galėtų būti vykdomos tokios priemonės kaip jų įtraukimas ankstyvame etape (pradedant nuo planavimo etapo), dalijimasis gerąja praktika Sąjungos mastu, naujausių planavimo ir įgyvendinimo metodų taikymas, nuolatinė ir skaidri komunikacija. Šiomis aplinkybėmis pilietinės visuomenės parama gali padėti sukurti palankesnes sąlygas nuosekliam tarpvalstybinės infrastruktūros planavimui.

4.5.3   Kalbant apie finansavimą, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės iš esmės ir toliau kuriamos tik dėl finansavimo, kuris savo ruožtu daugiausiai susijęs su teisiniais ir techniniais aspektais. Nepaisant to, atsižvelgiant į pilietinės visuomenės dalyvavimo įgyvendinant infrastruktūros projektus ir teikiant paslaugas tose srityse, kur viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės galimos, svarbą, pilietinė visuomenė visiškai pagrįstai yra suinteresuota dalyvauti viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių kūrime ir įgyvendinime.

4.5.4   Kainodara ir konkurencijos iškraipymo prevencija iš esmės yra reguliavimo klausimai. Nepaisant to, ryšiai su pilietine visuomene gali suteikti naudingos informacijos apie tai, kokios yra galimybės užsitikrinti pritarimą šioms priemonėms. Tokie ryšiai gali taip pat suteikti žinių apie socialines problemas, kurios gali kilti dėl didelio sąnaudų poveikio mažai apgyvendintuose regionuose arba ekonomiškai ir fiziškai pažeidžiamų asmenų gyvenimo kokybei.

Norint užsitikrinti pritarimą, labai svarbu, kad bet kokia kainodaros sistema būtų laikoma tinkama ir sąžininga, taigi ir šioje srityje pilietinės visuomenės indėlis gali būti naudingas.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---