# Službeni list C 411/27.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 411 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.27. studenoga 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 411

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.27. studenoga 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018.–2019.Dnevne sjednice od 14. do 17. siječnja 2019.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 337, 9.10.2020.

  Tekst o razrješnici za financijsku godinu 2016., usvojen 16. siječnja 2019., objavljen je u  SL L 160, 18.6.2019 .
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 30. i 31. siječnja 2019.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 356, 23.10.2020.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018.–2019.Dnevne sjednice od 14. do 17. siječnja 2019.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 337, 9.10.2020.

  Tekst o razrješnici za financijsku godinu 2016., usvojen 16. siječnja 2019., objavljen je u  SL L 160, 18.6.2019 .
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 30. i 31. siječnja 2019.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 356, 23.10.2020.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 337, 9.10.2020.

Tekst o razrješnici za financijsku godinu 2016., usvojen 16. siječnja 2019., objavljen je u  SL L 160, 18.6.2019 .

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 356, 23.10.2020.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 15. siječnja 2019. |
| 2020/C 411/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o autonomnoj vožnji u europskom prometu (2018/2089(INI)) | 2 |
| 2020/C 411/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o rodno osviještenoj politici u Europskom parlamentu (2018/2162(INI)) | 13 |
| 2020/C 411/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Europskom zajedničkom poduzeću za ITER i razvoj energije fuzije (2018/2222(INI)) | 24 |
| 2020/C 411/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o procjeni načina korištenja proračuna EU-a za reformu javnog sektora (2018/2086(INI)) | 27 |
| 2020/C 411/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Smjernicama EU-a i mandatu posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a (2018/2155(INI)) | 30 |
| 2020/C 411/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u EU-u (2018/2095(INI)) | 38 |
| | Srijeda, 16. siječnja 2019. |
| 2020/C 411/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o postupku Unije za odobravanje pesticida (2018/2153(INI)) | 48 |
| 2020/C 411/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o provedbi trgovinskog stupa Sporazuma o pridruživanju sa Srednjom Amerikom (2018/2106(INI)) | 68 |
| 2020/C 411/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Godišnjem izvješću ESB-a za 2017. (2018/2101(INI)) | 74 |
| 2020/C 411/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2018. (2018/2100(INI)) | 82 |
| 2020/C 411/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o provedbi Sporazuma o trgovini između Europske unije i Kolumbije i Perua (2018/2010(INI)) | 88 |
| 2020/C 411/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2017. godine (2018/2103(INI)) | 94 |
| | Četvrtak, 17. siječnja 2019. |
| 2020/C 411/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o Azerbajdžanu, a posebno o slučaju Mehmana Huseynova (2019/2511(RSP)) | 107 |
| 2020/C 411/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o Sudanu (2019/2512(RSP)) | 110 |
| 2020/C 411/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. Godišnje izvješće za 2017. o nadzoru financijskih aktivnosti EIB-a (2018/2151(INI)) | 114 |
| 2020/C 411/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o prekograničnim zahtjevima za povrat vlasništva nad umjetničkim i kulturnim dobrima ukradenima u oružanim sukobima i ratovima (2017/2023(INI)) | 125 |
| 2020/C 411/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o provedbi Direktive 2011/7/EU o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama (2018/2056(INI)) | 131 |
| 2020/C 411/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o godišnjem izvješću o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke (2018/2161(INI)) | 137 |
| 2020/C 411/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o diferenciranoj integraciji (2018/2093(INI)) | 145 |
| 2020/C 411/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o strateškoj istrazi Europskog ombudsmana OI/2/2017 o transparentnosti zakonodavnih rasprava u okviru pripremnih tijela Vijeća EU-a (2018/2096(INI)) | 149 |
| | Četvrtak, 31. siječnja 2019. |
| 2020/C 411/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Godišnjem izvješću za 2017. o zaštiti financijskih interesa Europske unije – Borba protiv prijevara (2018/2152(INI)) | 153 |
| 2020/C 411/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o izmjeni Provedbene odluke Komisije 2013/327/EU o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 ili se od nje sastoji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059688/02 – 2019/2521(RSP)) | 163 |
| 2020/C 411/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D059689/02 – 2019/2522(RSP)) | 168 |
| 2020/C 411/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059691/02 – 2019/2523(RSP)) | 173 |
| 2020/C 411/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059692/02 – 2019/2524(RSP)) | 178 |
| 2020/C 411/26 | Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o stanju u Venezueli (2019/2543(RSP)) | 185 |
| 2020/C 411/27 | Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja (2018/2102(INI)) | 187 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 15. siječnja 2019. |
| 2020/C 411/28 | Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 15. siječnja 2019. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Sveobuhvatnom sporazumu između EU-a i Kirgiske Republike (2018/2118(INI)) | 199 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 15. siječnja 2019.

2020/C 411/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o autonomnoj vožnji u europskom prometu (2018/2089(INI))

2

2020/C 411/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o rodno osviještenoj politici u Europskom parlamentu (2018/2162(INI))

13

2020/C 411/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Europskom zajedničkom poduzeću za ITER i razvoj energije fuzije (2018/2222(INI))

24

2020/C 411/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o procjeni načina korištenja proračuna EU-a za reformu javnog sektora (2018/2086(INI))

27

2020/C 411/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Smjernicama EU-a i mandatu posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a (2018/2155(INI))

30

2020/C 411/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u EU-u (2018/2095(INI))

38

Srijeda, 16. siječnja 2019.

2020/C 411/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o postupku Unije za odobravanje pesticida (2018/2153(INI))

48

2020/C 411/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o provedbi trgovinskog stupa Sporazuma o pridruživanju sa Srednjom Amerikom (2018/2106(INI))

68

2020/C 411/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Godišnjem izvješću ESB-a za 2017. (2018/2101(INI))

74

2020/C 411/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2018. (2018/2100(INI))

82

2020/C 411/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o provedbi Sporazuma o trgovini između Europske unije i Kolumbije i Perua (2018/2010(INI))

88

2020/C 411/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2017. godine (2018/2103(INI))

94

Četvrtak, 17. siječnja 2019.

2020/C 411/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o Azerbajdžanu, a posebno o slučaju Mehmana Huseynova (2019/2511(RSP))

107

2020/C 411/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o Sudanu (2019/2512(RSP))

110

2020/C 411/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. Godišnje izvješće za 2017. o nadzoru financijskih aktivnosti EIB-a (2018/2151(INI))

114

2020/C 411/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o prekograničnim zahtjevima za povrat vlasništva nad umjetničkim i kulturnim dobrima ukradenima u oružanim sukobima i ratovima (2017/2023(INI))

125

2020/C 411/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o provedbi Direktive 2011/7/EU o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama (2018/2056(INI))

131

2020/C 411/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o godišnjem izvješću o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke (2018/2161(INI))

137

2020/C 411/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o diferenciranoj integraciji (2018/2093(INI))

145

2020/C 411/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o strateškoj istrazi Europskog ombudsmana OI/2/2017 o transparentnosti zakonodavnih rasprava u okviru pripremnih tijela Vijeća EU-a (2018/2096(INI))

149

Četvrtak, 31. siječnja 2019.

2020/C 411/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Godišnjem izvješću za 2017. o zaštiti financijskih interesa Europske unije – Borba protiv prijevara (2018/2152(INI))

153

2020/C 411/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o izmjeni Provedbene odluke Komisije 2013/327/EU o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 ili se od nje sastoji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059688/02 – 2019/2521(RSP))

163

2020/C 411/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D059689/02 – 2019/2522(RSP))

168

2020/C 411/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059691/02 – 2019/2523(RSP))

173

2020/C 411/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059692/02 – 2019/2524(RSP))

178

2020/C 411/26

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o stanju u Venezueli (2019/2543(RSP))

185

2020/C 411/27

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja (2018/2102(INI))

187

PREPORUKE

Europski parlament

Utorak, 15. siječnja 2019.

2020/C 411/28

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 15. siječnja 2019. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Sveobuhvatnom sporazumu između EU-a i Kirgiske Republike (2018/2118(INI))

199

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Četvrtak, 31. siječnja 2019. |
| 2020/C 411/29 | Odluka Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o izmjenama Poslovnika Europskog parlamenta koje se odnose na: glavu I. poglavlja 1. i 4.; glavu V. poglavlje 3.; glavu VII. poglavlja 4. i 5.; glavu VIII. poglavlje 1.; glavu XII.; glavu XIV. i prilog II. (2018/2170(REG)) | 204 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Četvrtak, 31. siječnja 2019.

2020/C 411/29

Odluka Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o izmjenama Poslovnika Europskog parlamenta koje se odnose na: glavu I. poglavlja 1. i 4.; glavu V. poglavlje 3.; glavu VII. poglavlja 4. i 5.; glavu VIII. poglavlje 1.; glavu XII.; glavu XIV. i prilog II. (2018/2170(REG))

204

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 15. siječnja 2019. |
| 2020/C 411/30 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 15. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD)) | 230 |
| 2020/C 411/31 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Albanije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE)) | 256 |
| 2020/C 411/32 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije i država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE)) | 257 |
| 2020/C 411/33 | P8_TA(2019)0006Korištenje vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2006/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))P8_TC1-COD(2017)0113Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2019. radi donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta(Tekst značajan za EGP) | 258 |
| 2020/C 411/34 | P8_TA(2019)0007Privremeno povlačenje povlastica iz određenih sporazuma sklopljenih između EU-a i određenih trećih zemalja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi zaštitnih klauzula i drugih mehanizama kojima se omogućuje privremeno povlačenje povlastica iz određenih sporazuma između Europske unije i određenih trećih zemalja (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))P8_TC1-COD(2018)0101Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi bilateralnih zaštitnih klauzula i drugih mehanizama kojima se omogućuje privremeno povlačenje povlastica iz određenih trgovinskih sporazuma sklopljenih između Europske unije i trećih zemalja | 263 |
| 2020/C 411/35 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament od 15. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju programa Carina za suradnju u području carine (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD)) | 265 |
| 2020/C 411/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Statuta Europske investicijske banke (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS)) | 291 |
| | Srijeda, 16. siječnja 2019. |
| 2020/C 411/37 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE)) | 292 |
| 2020/C 411/38 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane (10593/2018 – C8-0463/2018– 2018/0256(NLE)) | 298 |
| 2020/C 411/39 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Narodne Republike Kine u vezi s postupkom rješavanja spora DS492: Europska unija – mjere koje se odnose na carinske koncesije za određene proizvode od mesa peradi (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE)) | 299 |
| 2020/C 411/40 | P8_TA(2019)0019Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (EGF) (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))P8_TC1-COD(2018)0202Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (EGF) | 300 |
| 2020/C 411/41 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD)) | 324 |
| 2020/C 411/42 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za cilj Europska teritorijalna suradnja (Interreg) uz potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD)) | 425 |
| 2020/C 411/43 | P8_TA(2019)0022Raspodjela carinskih kvota uvrštenih u raspored WTO-a za Uniju nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o raspodjeli carinskih kvota uvrštenih u raspored WTO-a za Uniju nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije i izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 32/2000 (COM(2018)0312 – C8-0202/2018– 2018/0158(COD))P8_TC1-COD(2018)0158Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o raspodjeli carinskih kvota uvrštenih u raspored WTO-a za Uniju nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije i izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 32/2000 | 492 |
| 2020/C 411/44 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi namjenskog financijskog programa za razgradnju nuklearnih postrojenja i zbrinjavanje radioaktivnog otpada te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1368/2013 (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE)) | 494 |
| 2020/C 411/45 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD)) | 500 |
| 2020/C 411/46 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu direktive Vijeća o uspostavljanju privremene putne isprave EU-a i stavljanju izvan snage Odluke 96/409/ZVSP (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS)) | 548 |
| 2020/C 411/47 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavljanju Programa za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju za razdoblje 2021.–2025. kojim se nadopunjuje Obzor Europa – Okvirni program za istraživanja i inovacije (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE)) | 552 |
| | Četvrtak, 17. siječnja 2019. |
| 2020/C 411/48 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi programa pomoći za razgradnju nuklearnih postrojenja u pogledu nuklearne elektrane Ignalina u Litvi (program Ignalina) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EU) br. 1369/2013 (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE)) | 565 |
| 2020/C 411/49 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD)) | 574 |
| 2020/C 411/50 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Fiscalis za suradnju u području oporezivanja (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD)) | 603 |
| 2020/C 411/51 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Prava i vrijednosti (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD)) | 618 |
| 2020/C 411/52 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi Europskog instrumenta za nuklearnu sigurnost koji dopunjuje Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju na temelju Ugovora o Euratomu (COM(2018)0462) – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE)) | 671 |
| | Četvrtak, 31. siječnja 2019. |
| 2020/C 411/53 | P8_TA(2019)0047Carinski zakonik Unije: uključivanje općine Campione d’Italia i talijanskih voda jezera Lugano u carinsko područje Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))P8_TC1-COD(2018)0123Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 31. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije | 692 |
| 2020/C 411/54 | P8_TA(2019)0048Određena pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020. ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu određenih pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020. (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))P8_TC1-COD(2018)0414Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 31. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu određenih pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020. | 693 |
| 2020/C 411/55 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije, Cipra, Hrvatske, Luksemburga, Portugala, Rumunjske i Ujedinjene Kraljevine da u interesu Europske unije prihvate pristup Dominikanske Republike Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE)) | 694 |
| 2020/C 411/56 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije da u interesu Europske unije prihvati pristup Ekvadora i Ukrajine Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE)) | 695 |
| 2020/C 411/57 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Hondurasa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE)) | 696 |
| 2020/C 411/58 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije, Luksemburga i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Bjelarusa i Uzbekistana Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE)) | 697 |
| 2020/C 411/59 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji, uključujući odnose između Europske unije s jedne strane te Grenlanda i Kraljevine Danske s druge strane (Odluka o prekomorskom pridruživanju) (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS)) | 698 |
| 2020/C 411/60 | P8_TA(2019)0055Uvođenje i funkcioniranje vršne .eu domene ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju i funkcioniranju vršne domene .eu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 733/2002 i Uredbe Komisije (EZ) br. 874/2004 (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))P8_TC1-COD(2018)0110Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 31. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju i funkcioniranju vršne domene .eu, izmjeni i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 733/2002 i stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 874/2004 | 737 |
| 2020/C 411/61 | P8_TA(2019)0056Usklađivanje bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (BND) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) kojom se stavljaju izvan snage Direktiva Vijeća 89/130/EEZ, Euratom i Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))P8_TC1-COD(2017)0134Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 31. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/ ... Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 (Uredba o BND-u) | 738 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

Utorak, 15. siječnja 2019.

2020/C 411/30

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 15. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD))

230

2020/C 411/31

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Albanije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE))

256

2020/C 411/32

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije i država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE))

257

2020/C 411/33

P8_TA(2019)0006Korištenje vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2006/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))P8_TC1-COD(2017)0113Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2019. radi donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta(Tekst značajan za EGP)

258

2020/C 411/34

P8_TA(2019)0007Privremeno povlačenje povlastica iz određenih sporazuma sklopljenih između EU-a i određenih trećih zemalja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi zaštitnih klauzula i drugih mehanizama kojima se omogućuje privremeno povlačenje povlastica iz određenih sporazuma između Europske unije i određenih trećih zemalja (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))P8_TC1-COD(2018)0101Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi bilateralnih zaštitnih klauzula i drugih mehanizama kojima se omogućuje privremeno povlačenje povlastica iz određenih trgovinskih sporazuma sklopljenih između Europske unije i trećih zemalja

263

2020/C 411/35

Amandmani koje je usvojio Europski parlament od 15. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju programa Carina za suradnju u području carine (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD))

265

2020/C 411/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Statuta Europske investicijske banke (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS))

291

Srijeda, 16. siječnja 2019.

2020/C 411/37

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE))

292

2020/C 411/38

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane (10593/2018 – C8-0463/2018– 2018/0256(NLE))

298

2020/C 411/39

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Narodne Republike Kine u vezi s postupkom rješavanja spora DS492: Europska unija – mjere koje se odnose na carinske koncesije za određene proizvode od mesa peradi (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE))

299

2020/C 411/40

P8_TA(2019)0019Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (EGF) (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))P8_TC1-COD(2018)0202Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (EGF)

300

2020/C 411/41

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD))

324

2020/C 411/42

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za cilj Europska teritorijalna suradnja (Interreg) uz potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD))

425

2020/C 411/43

P8_TA(2019)0022Raspodjela carinskih kvota uvrštenih u raspored WTO-a za Uniju nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o raspodjeli carinskih kvota uvrštenih u raspored WTO-a za Uniju nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije i izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 32/2000 (COM(2018)0312 – C8-0202/2018– 2018/0158(COD))P8_TC1-COD(2018)0158Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o raspodjeli carinskih kvota uvrštenih u raspored WTO-a za Uniju nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije i izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 32/2000

492

2020/C 411/44

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi namjenskog financijskog programa za razgradnju nuklearnih postrojenja i zbrinjavanje radioaktivnog otpada te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1368/2013 (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE))

494

2020/C 411/45

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD))

500

2020/C 411/46

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu direktive Vijeća o uspostavljanju privremene putne isprave EU-a i stavljanju izvan snage Odluke 96/409/ZVSP (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS))

548

2020/C 411/47

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavljanju Programa za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju za razdoblje 2021.–2025. kojim se nadopunjuje Obzor Europa – Okvirni program za istraživanja i inovacije (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE))

552

Četvrtak, 17. siječnja 2019.

2020/C 411/48

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi programa pomoći za razgradnju nuklearnih postrojenja u pogledu nuklearne elektrane Ignalina u Litvi (program Ignalina) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EU) br. 1369/2013 (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE))

565

2020/C 411/49

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD))

574

2020/C 411/50

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Fiscalis za suradnju u području oporezivanja (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD))

603

2020/C 411/51

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Prava i vrijednosti (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD))

618

2020/C 411/52

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi Europskog instrumenta za nuklearnu sigurnost koji dopunjuje Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju na temelju Ugovora o Euratomu (COM(2018)0462) – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE))

671

Četvrtak, 31. siječnja 2019.

2020/C 411/53

P8_TA(2019)0047Carinski zakonik Unije: uključivanje općine Campione d’Italia i talijanskih voda jezera Lugano u carinsko područje Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))P8_TC1-COD(2018)0123Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 31. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije

692

2020/C 411/54

P8_TA(2019)0048Određena pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020. ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu određenih pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020. (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))P8_TC1-COD(2018)0414Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 31. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu određenih pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020.

693

2020/C 411/55

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije, Cipra, Hrvatske, Luksemburga, Portugala, Rumunjske i Ujedinjene Kraljevine da u interesu Europske unije prihvate pristup Dominikanske Republike Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE))

694

2020/C 411/56

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije da u interesu Europske unije prihvati pristup Ekvadora i Ukrajine Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE))

695

2020/C 411/57

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Hondurasa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE))

696

2020/C 411/58

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije, Luksemburga i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Bjelarusa i Uzbekistana Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE))

697

2020/C 411/59

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji, uključujući odnose između Europske unije s jedne strane te Grenlanda i Kraljevine Danske s druge strane (Odluka o prekomorskom pridruživanju) (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS))

698

2020/C 411/60

P8_TA(2019)0055Uvođenje i funkcioniranje vršne .eu domene ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju i funkcioniranju vršne domene .eu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 733/2002 i Uredbe Komisije (EZ) br. 874/2004 (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))P8_TC1-COD(2018)0110Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 31. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju i funkcioniranju vršne domene .eu, izmjeni i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 733/2002 i stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 874/2004

737

2020/C 411/61

P8_TA(2019)0056Usklađivanje bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (BND) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) kojom se stavljaju izvan snage Direktiva Vijeća 89/130/EEZ, Euratom i Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))P8_TC1-COD(2017)0134Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 31. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/ ... Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 (Uredba o BND-u)

738

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

27.11.2020

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 411/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2018.–2019.

Dnevne sjednice od 14. do 17. siječnja 2019.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 337, 9.10.2020.

Tekst o razrješnici za financijsku godinu 2016., usvojen 16. siječnja 2019., objavljen je u SL L 160, 18.6.2019.

USVOJENI TEKSTOVI

Dnevne sjednice od 30. i 31. siječnja 2019.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 356, 23.10.2020.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 15. siječnja 2019.

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/2

---

P8_TA(2019)0005

Autonomna vožnja u europskom prometu

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o autonomnoj vožnji u europskom prometu (2018/2089(INI))

(2020/C 411/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. svibnja 2018. naslovljenu „Na putu prema automatiziranoj mobilnosti: strategija EU-a za mobilnost budućnosti” (COM(2018)0283), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. svibnja 2018. naslovljenu „Na putu prema automatiziranoj mobilnosti: strategija EU-a za mobilnost budućnosti” (COM(2018)0283),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. studenog 2016. naslovljenu „Europska strategija za kooperativne inteligentne prometne sustave, važan korak prema kooperativnoj, povezanoj i automatiziranoj mobilnosti” (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. studenog 2016. naslovljenu „Europska strategija za kooperativne inteligentne prometne sustave, važan korak prema kooperativnoj, povezanoj i automatiziranoj mobilnosti” (COM(2016)0766),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2017. naslovljenu „Internetska povezivost za rast, konkurentnost i koheziju: europsko gigabitno društvo i 5G” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2017. naslovljenu „Internetska povezivost za rast, konkurentnost i koheziju: europsko gigabitno društvo i 5G” (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o Europskoj strategiji za kooperativne inteligentne prometne sustave (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o Europskoj strategiji za kooperativne inteligentne prometne sustave (2),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za pravna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0425/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za pravna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0425/2018),

| A. | budući da je Europska strategija za povezanu i automatiziranu mobilnost usko povezana s političkim prioritetima Komisije, posebno s programima za radna mjesta, rast i ulaganja, istraživanja i inovacije, okoliš i klimatske promjene, čistu i sigurnu mobilnost i promet, sigurnost na cestama i smanjenje gužvi u prometu, jedinstveno digitalno tržište i energetsku uniju; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska strategija za povezanu i automatiziranu mobilnost usko povezana s političkim prioritetima Komisije, posebno s programima za radna mjesta, rast i ulaganja, istraživanja i inovacije, okoliš i klimatske promjene, čistu i sigurnu mobilnost i promet, sigurnost na cestama i smanjenje gužvi u prometu, jedinstveno digitalno tržište i energetsku uniju;

| B. | budući da brz razvoj tehnologije u sektoru prometa, kao i u sektoru robotike i umjetne inteligencije, znatno utječe na gospodarstvo i društvo; budući da će autonomna vozila uvelike promijeniti naš svakodnevni život, odrediti budućnost globalnog cestovnog prometa, smanjiti troškove prijevoza, povećati sigurnost na cestama, povećati mobilnost i smanjiti utjecaj na okoliš; budući da bi sektor cestovnog prijevoza mogao otvoriti vrata novim uslugama i načinima prijevoza, čime bi se zadovoljila sve veća potražnja za individualnom mobilnošću i prijevozom robe, te da bi mogao i pridonijeti revolucionarnoj preobrazbi urbanističkog planiranja; |
| --- | --- |

B.

budući da brz razvoj tehnologije u sektoru prometa, kao i u sektoru robotike i umjetne inteligencije, znatno utječe na gospodarstvo i društvo; budući da će autonomna vozila uvelike promijeniti naš svakodnevni život, odrediti budućnost globalnog cestovnog prometa, smanjiti troškove prijevoza, povećati sigurnost na cestama, povećati mobilnost i smanjiti utjecaj na okoliš; budući da bi sektor cestovnog prijevoza mogao otvoriti vrata novim uslugama i načinima prijevoza, čime bi se zadovoljila sve veća potražnja za individualnom mobilnošću i prijevozom robe, te da bi mogao i pridonijeti revolucionarnoj preobrazbi urbanističkog planiranja;

| C. | budući da je u skladu s ciljevima „vizije nula nesreća” cilj Komisije da se godišnji broj smrtno stradalih u cestovnom prometu u EU-u do 2020. upola smanji u odnosu na 2010.; budući da se čini da napredak u smanjenju ukupnog broja žrtava i ozlijeđenih osoba stagnira s obzirom na to da je 2016. više od 25 000 osoba izgubilo život na cestama u EU-u, pri čemu je dodatnih 135 000 osoba teško ozlijeđeno; budući da postoje znatni problemi u pogledu mobilnosti u našim gradovima te dodatni problemi povezani s onečišćenjem i klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

C.

budući da je u skladu s ciljevima „vizije nula nesreća” cilj Komisije da se godišnji broj smrtno stradalih u cestovnom prometu u EU-u do 2020. upola smanji u odnosu na 2010.; budući da se čini da napredak u smanjenju ukupnog broja žrtava i ozlijeđenih osoba stagnira s obzirom na to da je 2016. više od 25 000 osoba izgubilo život na cestama u EU-u, pri čemu je dodatnih 135 000 osoba teško ozlijeđeno; budući da postoje znatni problemi u pogledu mobilnosti u našim gradovima te dodatni problemi povezani s onečišćenjem i klimatskim promjenama;

| D. | budući da se već pokazalo kako napredni sustavi za pomoć u vožnji, kao što su upozorenja o napuštanju prometne trake i automatsko kočenje u nuždi, pridonose sigurnosti na cestama i smanjuju broj teških nesreća; |
| --- | --- |

D.

budući da se već pokazalo kako napredni sustavi za pomoć u vožnji, kao što su upozorenja o napuštanju prometne trake i automatsko kočenje u nuždi, pridonose sigurnosti na cestama i smanjuju broj teških nesreća;

| E. | budući da je velika većina nesreća na cesti uzrokovana ljudskom pogreškom i da stoga postoji prijeka potreba da se smanji mogućnost takvih nesreća obveznim korištenjem sustava za pomoć u vožnji, kojima se poboljšava sigurnost uz istodobno zadržavanje osobne mobilnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je velika većina nesreća na cesti uzrokovana ljudskom pogreškom i da stoga postoji prijeka potreba da se smanji mogućnost takvih nesreća obveznim korištenjem sustava za pomoć u vožnji, kojima se poboljšava sigurnost uz istodobno zadržavanje osobne mobilnosti;

| F. | budući da se usporio pozitivan trend u sigurnosti u cestovnom prometu u EU-u, koji je obilježio posljednje desetljeće; budući da je cestovni promet i dalje uzrok većine prometnih emisija, odnosno emisija stakleničkih plinova i tvari koje onečišćuju zrak; |
| --- | --- |

F.

budući da se usporio pozitivan trend u sigurnosti u cestovnom prometu u EU-u, koji je obilježio posljednje desetljeće; budući da je cestovni promet i dalje uzrok većine prometnih emisija, odnosno emisija stakleničkih plinova i tvari koje onečišćuju zrak;

| G. | budući da u svijetu raste potreba i za putničkim i za teretnim prijevozom, u kontekstu osvještavanja o ograničenim resursima naše planete, te da će stoga učinkovitost prijevoza biti sve važnija tema; |
| --- | --- |

G.

budući da u svijetu raste potreba i za putničkim i za teretnim prijevozom, u kontekstu osvještavanja o ograničenim resursima naše planete, te da će stoga učinkovitost prijevoza biti sve važnija tema;

| H. | budući da bi EU trebao poticati i dodatno razvijati digitalne tehnologije za automatiziranu mobilnost radi kompenziranja ljudskih pogrešaka i smanjenja broja prometnih nesreća i poginulih na cestama; |
| --- | --- |

H.

budući da bi EU trebao poticati i dodatno razvijati digitalne tehnologije za automatiziranu mobilnost radi kompenziranja ljudskih pogrešaka i smanjenja broja prometnih nesreća i poginulih na cestama;

| I. | budući da će se automatizacijom i uvođenjem novih tehnologija povećati sigurnost u prometu i prometnim sustavima te ukloniti neki od ljudskih čimbenika; budući da je uz automatizaciju potrebno uzeti u obzir raznolikost i stanje prometnih sustava u različitim državama članicama; budući da je prije automatizacije potrebno izgraditi nove prometne sustave te opremiti i postojeće i nove sustave sigurnosnim zaštitama; |
| --- | --- |

I.

budući da će se automatizacijom i uvođenjem novih tehnologija povećati sigurnost u prometu i prometnim sustavima te ukloniti neki od ljudskih čimbenika; budući da je uz automatizaciju potrebno uzeti u obzir raznolikost i stanje prometnih sustava u različitim državama članicama; budući da je prije automatizacije potrebno izgraditi nove prometne sustave te opremiti i postojeće i nove sustave sigurnosnim zaštitama;

| J. | budući da postoje razine automatizacije, pri čemu su razine 1 i 2 već na tržištu, ali da se razine uvjetne i visoke te potpune automatizacije, to jest autonomne vožnje, očekuju tek u razdoblju 2020. – 2030. te budući da su zbog toga sustavi za pomoć u vožnji važni kao temeljna tehnologija na putu prema potpunoj automatizaciji; |
| --- | --- |

J.

budući da postoje razine automatizacije, pri čemu su razine 1 i 2 već na tržištu, ali da se razine uvjetne i visoke te potpune automatizacije, to jest autonomne vožnje, očekuju tek u razdoblju 2020. – 2030. te budući da su zbog toga sustavi za pomoć u vožnji važni kao temeljna tehnologija na putu prema potpunoj automatizaciji;

| K. | budući da su potrebna ulaganja i u istraživačkoj fazi i potom u razvojnoj fazi kako bi se poboljšale dostupne tehnologije te uvela sigurna i pametna prometna infrastruktura; |
| --- | --- |

K.

budući da su potrebna ulaganja i u istraživačkoj fazi i potom u razvojnoj fazi kako bi se poboljšale dostupne tehnologije te uvela sigurna i pametna prometna infrastruktura;

| L. | budući da nekoliko zemalja diljem svijeta, kao što su SAD, Australija, Japan, Koreja i Kina, brzo napreduje prema tržišnoj dostupnosti i povezane i automatizirane mobilnosti; budući da Europa mora puno proaktivnije odgovoriti na brze promjene u tom sektoru, poticati inicijative i promicati stroge sigurnosne zahtjeve za sve sudionike prometa koji putuju morem, plovnim putovima, cestovnim, zračnim ili željezničkim prometom, ili kombiniranim prijevozom; |
| --- | --- |

L.

budući da nekoliko zemalja diljem svijeta, kao što su SAD, Australija, Japan, Koreja i Kina, brzo napreduje prema tržišnoj dostupnosti i povezane i automatizirane mobilnosti; budući da Europa mora puno proaktivnije odgovoriti na brze promjene u tom sektoru, poticati inicijative i promicati stroge sigurnosne zahtjeve za sve sudionike prometa koji putuju morem, plovnim putovima, cestovnim, zračnim ili željezničkim prometom, ili kombiniranim prijevozom;

| M. | budući da Komisija očekuje eksponencijalni rast novog tržišta automatiziranih i povezanih vozila, pri čemu se procjenjuje da će prihodi do 2025. premašiti 620 milijardi EUR za automobilsku industriju u EU-u odnosno 180 milijardi EUR za sektor elektronike u EU-u; |
| --- | --- |

M.

budući da Komisija očekuje eksponencijalni rast novog tržišta automatiziranih i povezanih vozila, pri čemu se procjenjuje da će prihodi do 2025. premašiti 620 milijardi EUR za automobilsku industriju u EU-u odnosno 180 milijardi EUR za sektor elektronike u EU-u;

| N. | budući da je Deklaracijom iz Amsterdama (2016.) utvrđen okvir suradnje država članica, Komisije i industrije u području povezane i automatizirane vožnje; |
| --- | --- |

N.

budući da je Deklaracijom iz Amsterdama (2016.) utvrđen okvir suradnje država članica, Komisije i industrije u području povezane i automatizirane vožnje;

| O. | budući da autonomni promet obuhvaća sve vrste daljinski upravljanog, automatiziranog i autonomnog cestovnog, željezničkog, zračnog i pomorskog prometa te prometa unutarnjim plovnim putovima; |
| --- | --- |

O.

budući da autonomni promet obuhvaća sve vrste daljinski upravljanog, automatiziranog i autonomnog cestovnog, željezničkog, zračnog i pomorskog prometa te prometa unutarnjim plovnim putovima;

| P. | budući da komunikacija Komisije o putu prema automatiziranoj mobilnosti predstavlja važan korak u strategiji EU-a za povezanu i automatiziranu mobilnost; |
| --- | --- |

P.

budući da komunikacija Komisije o putu prema automatiziranoj mobilnosti predstavlja važan korak u strategiji EU-a za povezanu i automatiziranu mobilnost;

| Q. | budući da se mora staviti naglasak na autonomnu mobilnost, s obzirom na to da će potpuno autonomna vozila donijeti znatne koristi u pogledu cestovne sigurnosti te će moći funkcionirati bez značajki povezivosti; budući da bi za pomoćne sposobnosti i usluge i dalje mogla biti potrebna digitalna komunikacija; |
| --- | --- |

Q.

budući da se mora staviti naglasak na autonomnu mobilnost, s obzirom na to da će potpuno autonomna vozila donijeti znatne koristi u pogledu cestovne sigurnosti te će moći funkcionirati bez značajki povezivosti; budući da bi za pomoćne sposobnosti i usluge i dalje mogla biti potrebna digitalna komunikacija;

| R. | budući da će uvođenje autonomnih vozila, koje se očekuje već 2020., donijeti znatne koristi, no da ono podrazumijeva i niz novih rizika, posebice u vezi s pitanjima sigurnosti cestovnog prometa, građanske odgovornosti i osiguranja, kibersigurnosti, prava intelektualnog vlasništva, zaštite podataka i pristupa podacima, tehničke infrastrukture, standardizacije i zapošljavanja; budući da nije moguće predvidjeti u kojoj će mjeri autonomna mobilnost dugoročno utjecati na radna mjesta i okoliš; budući da je od ključne važnosti osigurati da se pravnim okvirom EU-a može na prikladan način odgovoriti na te izazove i povećati javna osviještenost i prihvaćanje autonomnih vozila; |
| --- | --- |

R.

budući da će uvođenje autonomnih vozila, koje se očekuje već 2020., donijeti znatne koristi, no da ono podrazumijeva i niz novih rizika, posebice u vezi s pitanjima sigurnosti cestovnog prometa, građanske odgovornosti i osiguranja, kibersigurnosti, prava intelektualnog vlasništva, zaštite podataka i pristupa podacima, tehničke infrastrukture, standardizacije i zapošljavanja; budući da nije moguće predvidjeti u kojoj će mjeri autonomna mobilnost dugoročno utjecati na radna mjesta i okoliš; budući da je od ključne važnosti osigurati da se pravnim okvirom EU-a može na prikladan način odgovoriti na te izazove i povećati javna osviještenost i prihvaćanje autonomnih vozila;

| S. | budući da je zbog etičkih implikacija korištenja tih tehnologija potrebno razviti smjernice za primjenu umjetne inteligencije te sustave jamstva kako bi se ta pitanja riješila na dosljedan način; |
| --- | --- |

S.

budući da je zbog etičkih implikacija korištenja tih tehnologija potrebno razviti smjernice za primjenu umjetne inteligencije te sustave jamstva kako bi se ta pitanja riješila na dosljedan način;

Opća načela

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije o putu prema automatiziranoj mobilnosti, u kojoj se predstavlja pristup na temelju kojeg bi se EU trebao prometnuti u svjetskog predvodnika u uvođenju sigurnih sustava automatizirane mobilnosti, čime bi se povećao stupanj cestovne sigurnosti i učinkovitosti, smanjile bi se gužve, potrošnja energije i emisije u prometu te bi se postupno ukinulo korištenje fosilnih goriva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prepoznaje prve korake koje su poduzele Komisija i države članice u pogledu automatizirane mobilnosti budućnosti i pozdravlja zakonodavne inicijative povezane s Direktivom o inteligentnim prometnim sustavima (3) te predložene revizije Direktive o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture (4) i Uredbe o općoj sigurnosti motornih vozila (5); |
| --- | --- |

2.

| 3. | potvrđuje važnu ulogu kooperativnih inteligentnih prometnih sustava (C-ITS) u osiguravanju povezivosti za automatizirana/autonomna vozila razine 2 i 3, a možda i 4 Udruženja inženjera automobilske industrije (SAE); poziva države članice i industriju na daljnju provedbu C-ITS-a te Komisiju da podupre države članice i industriju u uvođenju usluga C-ITS-a, osobito putem Instrumenta za povezivanje Europe, europskih strukturnih i investicijskih fondova i programa InvestEU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe inovacijski potencijal svih autonomnih oblika cestovnog, željezničkog, vodnog i zračnog prometa; ističe potrebu da se europski akteri ujedine kako bi dosegli i zadržali vodeći položaj u autonomnom prijevozu na svjetskoj razini; primjećuje da napredak autonomne mobilnosti, osobito u sektoru cestovnog prometa, zahtijeva sinergijsku suradnju mnogih sektora europskog gospodarstva, uključujući proizvodnju vozila i digitalne sektore; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uviđa znatan potencijal automatizirane mobilnosti za mnoge sektore jer on nudi nove poslovne prilike za start-up poduzeća, mala i srednja poduzeća (MSP) te cjelokupnu industriju i poduzetništvo, posebno u pogledu stvaranja novih usluga mobilnosti i mogućnosti zapošljavanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe potrebu za razvojem autonomnih vozila dostupnih osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da predstavi strategiju, posebice u pogledu podataka, pristupa podacima i kibersigurnosti, u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 13. ožujka 2018. o Europskoj strategiji za C-ITS, kojom se jamči tehnološki neutralan pristup spreman za uvođenje na tržište; prima na znanje prilike koje se pružaju u okviru Preporuka Komisije o pristupu podacima i resursima u vozilu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potvrđuje da je potrebno istražiti zakonodavno djelovanje da bi se određenim trećim stranama zajamčio pravedan, siguran i tehnološki neutralan pristup podacima u vozilu u stvarnom vremenu; smatra da bi takav pristup trebao krajnjim korisnicima i trećim stranama zajamčiti korist od digitalizacije i osigurati jednake uvjete i sigurnost u pogledu pohranjivanja podataka u vozilu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da će se pojaviti slična pitanja u vezi s pravima intelektualnog vlasništva i odgovarajućim pravima na korištenje koja se odnose na umjetnu inteligenciju za potrebe autonomne mobilnosti, kao i na druga područja, kao što su prava na kod, podatke i izume koje stvori sama umjetna inteligencija; međutim, smatra da je na ta pitanja potrebno pronaći što općenitije odgovore; |
| --- | --- |

9.

| 10. | skreće pozornost na činjenicu da je pri sastavljanju novog zakonodavnog okvira o regulaciji autonomne mobilnosti potrebno osigurati da se nadiđe svaka prepreka daljnjem tehnološkom napretku, istraživanju i inovacijama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da u komunikaciji Komisije o putu prema automatiziranoj mobilnosti nedostaju analiza autonomnih vozila u svim vrstama prometa i prijedlozi u vezi s njima; poziva Komisiju da se pobrine za posebne analize i strategije za različite vrste prometa, među ostalim i u područjima intermodalnog prometa i mobilnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju i države članice da prošire svoje politike za autonomnu vožnju i njima obuhvate zajednički prijevoz, te da prošire svoju viziju kako bi obuhvatile sve vrste prijevoza; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja napore u području autonomne vožnje poduzete na sastancima Vijeća na visokoj razini te smatra da bi ga trebalo proširiti i na druge vrste prometa osim cestovnog; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da bi se tehnički standardi za vozila i infrastrukturu (npr. prometni znakovi, cestovne oznake, sustavi za signalizaciju i C-ITS) trebali razvijati i usklađivati na međunarodnoj, europskoj i nacionalnoj razini, nadovezujući se na dosadašnji rad i forume u području sprečavanja udvostručavanja, na temelju načela otvorenog, transparentnog i tehnološki neutralnog pristupa, povećanja cestovne sigurnosti i osiguravanja neometane prekogranične interoperabilnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da su pouzdani podaci u vozilu i podaci o putovima temeljni gradivni elementi i za autonomnu i za povezanu vožnju u jedinstvenom europskom prometnom prostoru, kao i za konkurentne usluge za krajnje korisnike; stoga poziva Komisiju da osigura da se uklone prepreke korištenju takvih podataka te da se u tom pogledu do 1. siječnja 2020. uspostavi stabilan regulatorni sustav kojim će se zajamčiti ista kvaliteta i dostupnost podataka u svim državama članicama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da treba hitno osigurati pravnu sigurnost kako za korisnike tako i za dionike u pogledu sukladnosti autonomnih vozila s ključnim postojećim zakonodavstvom, posebno onim u vezi s e-privatnosti i Općom uredbom o zaštiti podataka (6); poziva Komisiju da odredi koje će se kategorije informacija koje generiraju autonomna vozila tretirati kao otvoreni podaci i staviti na raspolaganje u stvarnom vremenu, a koje će se tretirati kao povjerljive; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je važno zajamčiti da korisnici imaju kontrolu i nad svojim osobnim podacima i nad podacima u vozilu koje proizvode, prikupljaju i prenose autonomna vozila, kao i pristup tim podacima; naglašava da potrošačima mora biti ponuđena najviša razina kibernetičke zaštite; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ukazuje na očekivano ogromno povećanje broja podataka koje proizvode, prikupljaju i prenose autonomna vozila i naglašava da je potrebno da se ti podaci, prije svega oni neosobni i anonimizirani, koriste kako bi se olakšalo stavljanje u upotrebu autonomnih vozila te nadalje razvijale inovacije u okviru novih rješenja za mobilnost; ističe da bi zaštita privatnosti i osjetljivih podataka koje generiraju autonomna vozila trebala biti apsolutni prioritet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da će narednih godina na tržištu biti dostupna potpuno ili visoko automatizirana vozila i da što je prije moguće mora biti dostupan prikladan regulatorni okvir, kojim će se zajamčiti njihov siguran rad i predvidjeti jasan program odgovornosti, radi prilagodbe promjenama koje iz toga proizlaze, uključujući interakciju između autonomnih vozila i infrastrukture te drugih korisnika; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da postojeća pravila o odgovornosti, kao što su ona iz Direktive Vijeća 85/374/EEZ od 25. srpnja 1985. o približavanju zakona i drugih propisa država članica u vezi s odgovornošću za neispravne proizvode (7) (Direktiva o odgovornosti za proizvod) i iz Direktive br. 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti (8) (Direktiva o osiguranju motornih vozila), nisu namijenjena rješavanju problema koje predstavlja upotreba autonomnih vozila i ističe da postoji sve više dokaza da trenutačni regulatorni okvir, posebno u pogledu odgovornosti, osiguranja, registracije i zaštite osobnih podataka, više neće biti dovoljan ili prikladan za nove rizike koji proizlaze iz sve veće automatizacije, povezanosti i složenosti vozila; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da je, u svjetlu dinamičnih tehnoloških promjena u tom sektoru, potrebno razjasniti tko bi trebao snositi odgovornost za štetu u slučaju nesreća koje prouzroče potpuno autonomna vozila te da se kad je razina autonomije takva da se vozilo može pokretati ili potpuno samostalno ili uz pomoć vozača mora sa sigurnošću utvrditi tko je odgovorna strana u svakom konkretnom scenariju; naglašava da je naročito potrebno ispitati bi li se stajalištem prema kojem se vrlo mali udio svih nesreća dosad mogao pripisati tehničkim čimbenicima mogao opravdati prijenos odgovornosti na proizvođača koji se, kao čimbenik rizika neovisan o nemaru, može jednostavno povezati s rizikom koji predstavlja uvođenje autonomnog vozila na tržište; naglašava i da postoji daljnja potreba da se razmotri može li se taj prijenos odgovornosti na odgovarajući način kompenzirati konkretnim obvezama vlasnika vozila u pogledu sigurnosti prometa na cestama i obvezama u pogledu davanja uputa koje se primjenjuju na vozača; stoga poziva Komisiju da provede detaljnu procjenu, prilagodi postojeći pravni okvir EU-a te da po potrebi uvede nova pravila na temelju kojih će se određivati odgovornost i obveze; također poziva Komisiju da procijeni i prati mogućnost uvođenja dodatnih instrumenata EU-a kako bi se išlo ukorak s razvojem umjetne inteligencije, |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da tehnologije koje se temelje na globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) i projekt Galileo imaju važnu ulogu u poboljšanju interakcije i interoperabilnosti digitalnih sustava u vozilu i na mreži; poziva da se što prije dovrše i lansiraju preostali sateliti kako bi se europski sustav pozicioniranja Galileo mogao upotrebljavati kao zadani sustav pozicioniranja u automatiziranim vozilima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da univerzalni pristup tehnologijama automatizirane mobilnosti neće biti moguć bez pristupa brzom internetu i 5G mrežama; žali zbog toga što postoje regije u kojima uvođenje sljedeće generacije 4G mreža i dalje zaostaje za očekivanjima, osobito u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

23.

Cestovni promet

| 24. | podsjeća na nova sigurnosna pravila sadržana u vodećim načelima za sučelje čovjek-stroj predložena u završnom izvješću skupine GEAR 2030.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe potrebu za zakonodavstvom o cestovnoj sigurnosti na razini Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) i EU-a te na nacionalnim razinama kako bi se mogle čim prije podržati tehnološke inovacije i autonomna vožnja radi smanjenja broja ljudskih pogrešaka, prometnih nesreća i žrtava na cesti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe važnost donošenja ambiciozne nove Uredbe o općoj sigurnosti motornih vozila s obzirom na to da je u kratkom roku moguće da se obaveznom instalacijom novih tehnologija za sigurnost vozila spase životi, a te će se tehnologije nadalje koristiti za buduće stavljanje u upotrebu povezanih i automatiziranih vozila; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da je razvoj povezanih i automatiziranih vozila prije svega motiviran razvojem tehnologije; ističe potrebu da se prouče i prepoznaju ljudski i društveni aspekti tog razvoja te da se pri njihovoj upotrebi zajamči potpuno poštovanje društvenih, ljudskih i ekoloških vrijednosti i ciljeva; |
| --- | --- |

27.

| 28. | imajući na umu važnost mobilnosti u EU-u, poziva Komisiju i države članice da se dogovore oko zajedničkog stajališta i surađuju kako bi EU mogao zauzeti i zadržati vodeću ulogu u međunarodnom tehničkom usklađivanju automatiziranih vozila u okviru UNECE-a i Bečke konvencije, a posebno u svim raspravama Svjetskog foruma UNECE-a o usklađivanju pravilnika o vozilima (Radna skupina 29) i Radne skupine za automatizirana/autonomna i povezana vozila (GRVA); |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da bi postupci nadzora nad tržištem povezani s automatiziranim vozilima tijekom njihova vijeka trajanja trebali biti što je više moguće standardizirani, transparentni i provjerljivi te da bi trebali obuhvaćati prekogranična ispitivanja provedena na otvorenim cestama i u stvarnim uvjetima vožnje, kao i ispitivanja o periodičnim tehničkim pregledima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe potrebu za jasnim zakonodavstvom koje se redovito revidira te ažurira i usklađuje, kojim se uvodi obveza ugrađivanja sustava za snimanje podataka u skladu s revidiranom Uredbom o općoj sigurnosti kako bi se poboljšale istrage o nesrećama, razjasnili problemi odgovornosti i što ranije omogućilo njihovo rješavanje; napominje da su ti sustavi za snimanje podataka potrebni za utvrđivanje odgovornosti različitih sudionika u slučaju nesreće; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava važnost uključivanja zaštitnih sustava već od prijelazne faze, tijekom koje će istodobno postojati povezana i automatizirana vozila te ona koja to nisu; ističe važnu ulogu sustava za pomoć u vožnji na putu prema potpuno automatiziranoj vožnji kako bi se već sada aktivnim sigurnosnim sustavima spriječile nesreće u cestovnom prometu, odnosno kako bi se ublažio razmjer nesreća s pomoću pasivnih sigurnosnih sustava; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice da se pobrinu za sigurnu i visokokvalitetnu cestovnu infrastrukturu koja će omogućiti korištenje automatiziranim i autonomnim vozilima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju i države članice da zajamče interoperabilnost svih sustava koji obuhvaćaju digitalno objavljene informacije o cestovnom prometu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe novi problem pretjeranog povjerenja korisnika u vozila za koja je potreban određen stupanj intervencije vozača; poziva na bolje razjašnjenje definicije i razlikovanja zahtjeva „vozila s naprednim sustavima za pomoć u vožnji” (SAE razina 1 do 3) u usporedbi s „automatiziranim vozilima” (SAE razina 4 do 5) u okviru zakonodavstva o cestovnoj sigurnosti te na provođenje dodatnih studija o mogućnosti praktične upotrebe i sigurnosti automatiziranih vozila 3. razine, posebice u pogledu problema signaliziranja vozaču da je potrebna njegova intervencija i opasnosti koje mogu nastati zbog njegove zakašnjele reakcije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da uspostavi jasne etičke smjernice za umjetnu inteligenciju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da razvije kriterije odgovornosti i sustave za zaštitu ljudi kako bi se omogućio usklađeni pristup etičkim problemima povezanim s autonomnim sustavima za automatizirana vozila; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da zakonodavac mora riješiti etička pitanja povezana s autonomnim vozilima prije nego što se ona u potpunosti prihvate i stave na raspolaganje u prometu; stoga ističe da automatizirana vozila moraju proći prethodnu procjenu koja će obuhvaćati etičke aspekte; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe očekivane izazove za urbanu mobilnost koje će predstavljati zagušenja prometa, a koji će nastati zbog raširene upotrebe autonomnih vozila; smatra da bi autonomna vozila i rješenja poput zajedničkog korištenja automobila i drugih vrsta prijevoza trebala doprinijeti rješavanju tih izazova; poziva tijela da razviju politike kojima će se zajamčiti da autonomna vozila poboljšaju mogućnosti putovanja, uključujući javni prijevoz i druga rješenja, za sve građane; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da vožnja u konvoju ima svijetlu budućnost jer dovodi do uštede goriva i energije kao i poboljšanja sigurnosti u cestovnom prometu te stoga poziva države članice, Komisiju i industriju da provedu mjere utvrđene u Deklaraciji iz Amsterdama; poziva Komisiju da predloži regulatorni okvir za promicanje povezivosti vozila s okolinom (V2X) za visokoautomatizirana i potpuno automatizirana vozila (npr. vožnja u konvoju), posebno za prijevoz na duge pruge; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tvrdi da pasivne i aktivne sigurnosne značajke imaju važnu ulogu u smanjenju broja sudara te ozljeda i smrti prouzročenih sudarima, budući da će sudari i dalje biti mogući, prije svega tijekom prijelazne faze mješovitog prometa; poziva Komisiju i države članice da povećaju cestovnu sigurnost; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava rizike koji se odnose na rastući trend mješovitog prometa s tradicionalnim i autonomnim vozilima te poziva na učestalija testiranja na licu mjesta kako bi se podržali istraživanje i razvoj prilagođeni budućnosti koje provode javna i privatna poduzeća i tijela, ali i kako bi se osigurali konkretni podaci za odgovarajući prilagodbu pravila o građanskopravnoj odgovornosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da bi moguće rješenje za postojeće nedostatke i propuste mogla biti uspostava okvira za osiguranje bez obzira na postojanje odgovornosti (engl. no-fault) za štetu koju prouzroče autonomna vozila; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da, kako je navedeno u Rezoluciji od 16. veljače 2017. o pravilima građanskog prava o robotici (9), kako bi se žrtvama zajamčila odgovarajuća zaštita, ne bi trebalo ograničiti odgovornost u vezi s prirodom i opsegom štete koju treba nadoknaditi; |
| --- | --- |

43.

Zračni promet

| 44. | ističe nedavno donesenu Uredbu o EASA-i (10) s ažuriranim pravilima o sigurnosti zračnog prometa koja, između ostalog, uključuju odredbe koje pružaju čvrstu zakonsku osnovu za prvi skup sveobuhvatnih pravila za sve vrste civilnih bespilotnih letjelica; podsjeća da je postojala velika potreba za donošenjem Uredbe o EASA-i, s obzirom na to da se na europskom nebu pojavljuju nove tehnologije, kao što su bespilotne letjelice, i da je za to potrebna prilagodba trenutačnog zakonodavnog okvira EU-a i različitih nacionalnih propisa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da isto tako bez odgode predstavi detaljna pravila za automatizirane letjelice za koje su potrebni posebni prilagođeni propisi, s obzirom na to da jedinstveni operativni pristup za bespilotne letjelice nije prikladan kako bi se osigurala sigurna integracija automatiziranih letjelica u zračni prostor koji dijele s letjelicama s posadom; podsjeća da će za bespilotne letjelice biti potrebni siguran i, kada je to prikladno, certificiran inteligentni sustav, kao i posebno okruženje za upravljanje zračnim prostorom; ističe da se takvim pravilima za bespilotne letjelice trebaju također uzeti u obzir priroda i opasnost operacije ili aktivnosti, operativne karakteristike bespilotne letjelice i karakteristike područja u kojem se operacije provode, kao što su gustoća naseljenosti, karakteristike terena i postojanje zgrada i drugih osjetljivih infrastruktura; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ukazuje na važnost zaštite osobnih podataka u slučaju kada se automatizirane letjelice koriste u sektoru zrakoplovstva; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podsjeća na Varšavsku deklaraciju o bespilotnim letjelicama iz 2016. kao pokretač otvaranja radnih mjesta i novih poslovnih prilika; ponavlja važnost planiranih akcija za razvoj ekosustava EU-a za bespilotne letjelice, za koji se očekuje da će biti u funkciji do 2019., i za daljnje razvijanje načela Deklaracije iz Rige; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe važnost koordiniranog razvoja tehnologija i operativnih koncepata kojima će se omogućiti da se letjelice sigurno uvedu za potrebe usluga upravljanja zračnim prometom u skladu s ciljevima plana U-Space – programa Zajedničkog poduzeća za istraživanje o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR); prima na znanje aktivnosti koje je do danas provelo Zajedničko poduzeće SESAR, a koje je potrebno i dalje podupirati; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća da se financiranje tekućih programa za istraživanje i ispitivanja u području bespilotnih letjelica, kao što je U-Space, u sljedećim proračunskim razdobljima mora povećati; prima na znanje da ta ispitivanja, koja danas omogućuju testiranje uvođenja velike flote bespilotnih letjelica u stvarnim uvjetima, jamčeći pritom maksimalnu sigurnost u upravljanju zračnim prometom i poštovanje njegovih sigurnosnih uvjeta, mogu biti primjer za eksperimentiranje u području autonomnih vozila u cestovnom prometu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | napominje da je nužno stvoriti odgovarajuća područja za testiranje tehnologija autonomnih zrakoplova, uključujući bespilotne letjelice, u cilju pružanja sigurnih uvjeta za simuliranje novih tehnoloških rješenja prije njihove konačne provedbe; |
| --- | --- |

50.

Pomorski prijevoz i prijevoz unutarnjim plovnim putovima

| 51. | ističe potencijal i dodanu vrijednost autonomnih brodova, posebice za unutarnje vodne putove i pomorski promet na kraćim relacijama, što može rezultirati smanjenjem broja nesreća na moru i unutarnjim plovnim putovima, koje se većinom događaju zbog ljudske pogreške; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da se automatizacijom može ukloniti dio ljudskih pogrešaka i omogućiti osoblju na mostu više vremena za optičko promatranje, posebno u uskim morskim putovima i lučkim područjima; međutim, naglašava da su razmjena informacija i komunikacija od ključne važnosti za sigurnost, posebno pri velikoj blizini s drugim plovilima, te je stoga potrebno osigurati osoblje na mostu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja rad radne skupine PIANC-a o pametnim rješenjima u pomorskom prometu te rad Međunarodne mreže za autonomna plovila; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da izradi okvir i definira razine automatizacije za plovidbu unutarnjim vodnim putovima i pomorsku plovidbu te zajedničke standarde, među ostalim i za luke, kako bi se uskladilo i potaknulo korištenje autonomnih plovila u interakciji s automatiziranim i neautomatiziranim korisnicima i infrastrukturom; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe da je važno razviti i proširiti digitalne centre i međusobno povezane koridore transeuropske prometne mreže (TEN-T) poboljšanjem terminalnih objekata i učinkovitih sustava za upravljanje prometom, kao što su riječni informacijski servisi (RIS) i informacijski sustav luka na Rajni (RPIS), kako bi se ostvario potpuno multimodalan i autonoman prometni sustav; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju da razvije sveobuhvatnu strategiju u cilju poticanja daljnje automatizacije unutarnjih plovnih putova i njihove infrastrukture, otvorenih dijelova luke i upravljanja prometom te razvoja automatiziranih luka, uzimajući u obzir ulogu luka na unutarnjim plovnim putovima kao multimodalnih centara u pripremi digitalnog područja unutarnjih plovnih putova (DINA); |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva na veću podršku i promicanje prekograničnih testnih područja, kao i na više projekata kao što su projekti NOVIMAR i MUNIN, čiji je suosnivač EU u okviru Sedmog okvirnog programa i programa Obzor 2020., kako bi se u EU-u dodatno razvile autonomne pomorske tehnologije i tehnologije automatizirane infrastrukture; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe da bi se standardi za plovila trebali razviti i uskladiti s Međunarodnom pomorskom organizacijom kako bi se uspostavio međunarodni pravni okvir za sigurnu plovidbu; |
| --- | --- |

58.

Željeznički promet

| 59. | poziva Komisiju da uz savjetovanje i koordinaciju sa sektorom i drugim dionicima uvede zajedničke protokole i standarde za autonomne željezničke sustave i sustave lake željeznice; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva na poboljšanje okvirnih uvjeta za autonomna vozila u željezničkom prometu i na ubrzanje prelaska na digitalni željeznički sektor; napominje da Europski sustav upravljanja i nadzora vlakova (ETCS) služi kao temelj za automatizaciju u željezničkom sektoru, koja se ostvaruje povezivanjem ETCS-a s automatskim upravljanjem vlakovima; potiče Komisiju da ubrza pokretanje ETCS-a i da ga postavi kao prioritet u okviru postojećih i budućih programa financiranja EU-a; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ističe važnost digitalnog povezivanja kao novog važnog koraka za poticanje digitalizacije željezničke infrastrukture te poziva Komisiju i države članice da podrže njegovo pokretanje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisiju da nastavi razvijati program Shift2Rail radi daljnjeg napretka prema ostvarivanju digitalne željezničke mreže i u potpunosti automatiziranog upravljanja vlakovima, uključujući razvoj standarda za automatsko upravljanje vlakovima u okviru ETCS-a te kibersigurnosti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe sve veće izazove za urbanu mobilnost koji proizlaze iz zagušenja, kao i prilike za suočavanje s tim izazovima koje donose automatizirani sustavi željezničkog javnog prijevoza; poziva Komisiju i države članice da promiču i podupiru projekte za rješavanje tih izazova putem inovacija u automatiziranju željezničkog javnog prijevoza; |
| --- | --- |

63.

Prava potrošača i uvjeti tržišnog natjecanja

| 64. | poziva Komisiju da uspostavi sveobuhvatne propise o odgovornostima i pravima proizvođača, vozača i operatera na svakoj razini automatizacije i za sve vrste prometa; ističe da se o vozači i operateri o tim odgovornostima moraju obavijestiti na jasan i sam po sebi razumljiv način u obliku komercijalnog označivanja ili drugih vrsta komunikacije; smatra ključnim da se osigura sigurnost vozila i njihovo redovito održavanje tijekom cijelog vijeka trajanja te u tom pogledu ističe važnu ulogu pravednog tržišnog pristupa podacima i resursima u vozilu za relevantne dionike; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisiju da se pobrine za to da se svi sustavi u autonomnim vozilima programiraju na način da omogućuju vlasnicima vozila ili korisnicima da slobodno biraju između konkurentskih pružatelja usluga kako ne bi morali ovisiti isključivo o uslugama proizvođača vozila; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da je potrebno zajamčiti pošteni pristup tržištu neovisnim pružateljima usluga u automobilskom sektoru u području servisiranja i popravka autonomnih vozila; podsjeća na to da su ti subjekti, posebno proizvođači dijelova, male radionice i servisni centri, važan element tržišnog natjecanja na automobilskom tržištu i da imaju pozitivan učinak na dostupnost i cijene tih usluga; |
| --- | --- |

66.

| 67. | napominje da će se na digitaliziranom tržištu automobilskih usluga izravnim i pravovremenim pristupom podacima i funkcijama u vozilu utvrđivati podliježe li tržište za usluge automatizirane i kombinirane mobilnosti poštenom tržišnom natjecanju; podsjeća na to da neovisni operateri imaju vrlo važnu ulogu u cijelom opskrbnom lancu u automobilskom sektoru; |
| --- | --- |

67.

| 68. | predviđa da bi se tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu u sektoru servisiranja autonomnih vozila moglo ugroziti ako proizvođači neovisnim serviserima otežaju pristup sustavima ugrađenima u ta vozila; ističe da bi taj segment tržišta trebao biti podložan odredbama Uredbe Komisije (EU) br. 461/2010 (11); |
| --- | --- |

68.

| 69. | ističe da bi potrošači trebali biti unaprijed obaviješteni o vozilima koja kupuju i o uslugama popravka kojima mogu pristupiti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zauzima stajalište da prelazak na automatizirana vozila, osim pozitivnog utjecaja na sigurnost na cesti, potrošnju goriva, okoliš i stvaranje novih radnih mjesta u telekomunikacijskom i automobilskom sektoru, može također dovesti do gubitka radnih mjesta u prometnom sektoru te imati negativne posljedice u sektoru osiguranja, što je potrebno čim prije riješiti kako bi se ostvario neometan prelazak; |
| --- | --- |

70.

Potrebe u pogledu istraživanja i obrazovanja

| 71. | ističe da je u EU-u potrebno razviti ključne autonomne tehnologije (npr. formalizacija i simulacija ljudskog mozga i kognicije pri vožnji, sustavi percipiranja okoline i umjetna inteligencija) kako bi se održao korak s globalnom konkurencijom i otvorila nova radna mjesta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | naglašava činjenicu da će automatizirana vozila imati znatan utjecaj na distribuciju i potrošnju dobara kada postanu dostupna na tržištu; stoga smatra da postoji hitna potreba za procjenom tog utjecaja i osiguravanjem mjera za podržavanje pogođenih sektora i osoba; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva da se inicira sastavljanje pregleda i rješavanje pitanja promjena u pogledu ponude i potražnje na tržištu rada s obzirom na potrebu za novim i specijaliziranim vještinama i u proizvodnji vozila i u profesionalnoj uporabi u obliku prilagodbe obrazovanja (primjerice osposobljavanjem i tečajevima) kako bi se olakšao prelazak na nove oblike mobilnosti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisiju da zajedno s državama članicama predloži inicijative kojima se promiču vještine, obrazovanje i osposobljavanje potrebni da bi EU imao vodeći položaj u sektoru autonomnog prometa; naglašava da je važno da države članice te nove trendove uzmu u obzir u svojim obrazovnim programima kako bi odgovorile na potrebu za visokokvalificiranom i vještom radnom snagom u različitim prometnim sektorima; |
| --- | --- |

74.

| 75. | podsjeća na iznos od 300 milijuna EUR predviđen u okviru programa Obzor 2020. za istraživačke i inovacijske programe za automatizirana vozila od 2014. do 2020. i preporučuje da se ti programi nastave i prošire za sve vrste prijevoza u sljedećem višegodišnjem financijskom razdoblju 2021. – 2027. (Obzor Europa); |
| --- | --- |

75.

| 76. | ističe važnost kolaborativnog istraživanja za osiguravanje brzog napretka automatizacije prometa uz uključivanje cijelog inovacijskog ekosustava; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisiju da uspostavi zajedničko poduzeće kao što su Shift2Rail za željeznički promet i CleanSky za zrakoplovnu industriju u cilju stvaranja strateške inicijative za autonomni prijevoz vođene industrijom, koja bi trebala biti privlačna europskim građanima, imati znatan komercijalni značaj, poticati potencijal EU-a u pogledu istraživanja i inovacija na temelju široke suradnje industrijskog, javnog i akademskog svijeta te na usklađen i interoperabilan način poticati razvoj i uvođenje tehnologija kako bi se stvorio prilagodljiv multimodalni prometni sustav za autonomni prijevoz; |
| --- | --- |

77.

| 78. | naglašava potrebu za stvarnim mjestima za testiranje diljem EU-a kako bi se temeljito ispitale i razvile nove tehnologije; poziva sve države članice da do 2020. odrede gradska i izvangradska područja gdje se mogu ispitati autonomna vozila u stvarnim prometnim uvjetima, održavajući pritom sigurnost cestovnog prometa na tim područjima, te da zajamče stvaranje prekograničnih i interoperabilnih testnih okvira EU-a; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ističe da su neki građani EU-a izrazili nepovjerenje prema automatiziranoj mobilnosti; stoga naglašava da zakonodavci moraju uzeti u obzir etičku dimenziju kako bi se u tom pogledu povećalo javno prihvaćanje; poziva na ulaganje u opsežna istraživanja u području umjetne inteligencije i druge dimenzije automatizirane mobilnosti; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva na opsežna istraživanja dugoročnih učinaka autonomnog prometa na pitanja kao što su prilagodba potrošača, prihvaćanje u društvu, fiziološke reakcije, fizički odgovori i društvena mobilnost, smanjenje broja nesreća i općenito unapređenje prometa; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva sve dionike, uključujući proizvođače vozila, dobavljače sastavnih dijelova te pružatelje softverskih i dizajnerskih usluga, kao i države članice i uključena tijela na suradnju u cilju poticanja inovacija, osiguravanja ulaganja u infrastrukturu prikladnu za automatiziranu mobilnost na autocestama i gradskim prometnicama te olakšavanja prekograničnog testiranja; naglašava da je potrebno povećati ulaganja u prilagodbu postojeće infrastrukture, izgradnju nove infrastrukture i poboljšanje međusobne povezanosti europskih cesta; ističe da se može primijetiti nepovjerenje europskih građana prema automatiziranoj vožnji i da bi trebalo pokrenuti kampanje osvještavanja kako bi se povećalo njihovo povjerenje; poziva na ulaganje u opsežna istraživanja u području umjetne inteligencije i etičke dimenzije autonomnog i povezanog prometa; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  SL C 307, 30.8.2018., str. 144.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0063.

(3)  SL L 207, 6.8.2010., str. 1

(4)  COM(2018)0274.

(5)  COM(2018)0286.

(6)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(7)  SL L 210, 7.8.1985., str. 29.

(8)  SL L 263, 7.10.2009., str. 11.

(9)  SL C 252, 18.7.2018., str. 239.

(10)  SL L 212, 22.8.2018., str. 1.

(11)  SL L 129, 28.5.2010., str. 52.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/13

---

P8_TA(2019)0010

Rodno osviještena politika u Europskom parlamentu

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o rodno osviještenoj politici u Europskom parlamentu (2018/2162(INI))

(2020/C 411/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u kojima je načelo rodne ravnopravnosti utvrđeno kao jedna od temeljnih vrijednosti Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u kojima je načelo rodne ravnopravnosti utvrđeno kao jedna od temeljnih vrijednosti Unije,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 8. i 19., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 8. i 19.,

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje o temeljnim pravima Europske unije koji sadrži konkretne odredbe o horizontalnom načelu rodne ravnopravnosti te članak 6. UEU-a u kojem je potvrđeno da Povelja ima istu pravnu snagu kao i Ugovori, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje o temeljnim pravima Europske unije koji sadrži konkretne odredbe o horizontalnom načelu rodne ravnopravnosti te članak 6. UEU-a u kojem je potvrđeno da Povelja ima istu pravnu snagu kao i Ugovori,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (ECHR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (ECHR),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) od 11. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) od 11. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (1),

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su 15. rujna 1995. usvojene na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama te naknadne zaključne dokumente koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.) i Peking + 15 (2010.) i zaključni dokument revizijske konferencije Peking + 20, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su 15. rujna 1995. usvojene na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama te naknadne zaključne dokumente koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.) i Peking + 15 (2010.) i zaključni dokument revizijske konferencije Peking + 20,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 10. veljače 2010. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2009. (2), od 8. ožujka 2011. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2010. (3), od 13. ožujka 2012. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2011. (4), od 10. ožujka 2015. o napretku u području ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (5), te od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 10. veljače 2010. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2009. (2), od 8. ožujka 2011. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2010. (3), od 13. ožujka 2012. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2011. (4), od 10. ožujka 2015. o napretku u području ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (5), te od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2003. o rodno osviještenoj politici u Europskom parlamentu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2003. o rodno osviještenoj politici u Europskom parlamentu (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. siječnja 2007. o rodno osviještenoj politici u radu odbora (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. siječnja 2007. o rodno osviještenoj politici u radu odbora (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. travnja 2009. o rodno osviještenoj politici u radu svojih odbora i izaslanstava (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. travnja 2009. o rodno osviještenoj politici u radu svojih odbora i izaslanstava (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. svibnja 2009. o rodno osviještenoj politici u vanjskim poslovima EU-a i izgradnji mira/država (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. svibnja 2009. o rodno osviještenoj politici u vanjskim poslovima EU-a i izgradnji mira/država (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2012. o ženama u donošenju političkih odluka (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2012. o ženama u donošenju političkih odluka (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. o novoj strategiji za prava žena i jednakost spolova u Europi nakon 2015 (13). |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. o novoj strategiji za prava žena i jednakost spolova u Europi nakon 2015 (13).

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2016. o rodno osviještenoj politici u radu Europskog parlamenta (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2016. o rodno osviještenoj politici u radu Europskog parlamenta (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o mjerama za sprječavanje i borbu protiv zlostavljanja i spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, na javnim mjestima i u političkom životu u EU-u (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o mjerama za sprječavanje i borbu protiv zlostavljanja i spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, na javnim mjestima i u političkom životu u EU-u (16),

| — | uzimajući u obzir Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Unije, utvrđene Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (17), a posebno njezin članak 1. točke (c) i (d), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Unije, utvrđene Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (17), a posebno njezin članak 1. točke (c) i (d),

| — | uzimajući u obzir brošuru o ženama u Europskom parlamentu iz 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brošuru o ženama u Europskom parlamentu iz 2018.,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Odjela za ljudske resurse u Europskom parlamentu za 2017., objavljeno u kolovozu 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Odjela za ljudske resurse u Europskom parlamentu za 2017., objavljeno u kolovozu 2018.,

| — | uzimajući u obzir smjernice o rodno neutralnom jeziku u Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice o rodno neutralnom jeziku u Europskom parlamentu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Dimitriosa Papadimoulisa, potpredsjednika Europskog parlamenta i predsjednika Skupine na visokoj razini za jednakost spolova i raznolikost, podneseno Predsjedništvu Europskog parlamenta pod nazivom „Rodna ravnopravnost u Glavnom tajništvu Europskog parlamenta – aktualno stanje i daljnji koraci u razdoblju 2017. – 2019.”, usvojeno na sastanku Predsjedništva 16. siječnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Dimitriosa Papadimoulisa, potpredsjednika Europskog parlamenta i predsjednika Skupine na visokoj razini za jednakost spolova i raznolikost, podneseno Predsjedništvu Europskog parlamenta pod nazivom „Rodna ravnopravnost u Glavnom tajništvu Europskog parlamenta – aktualno stanje i daljnji koraci u razdoblju 2017. – 2019.”, usvojeno na sastanku Predsjedništva 16. siječnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir plan za razdoblje 2017. – 2019. za provedbu izvješća pod nazivom „Jednakost muškaraca i žena u Glavnom tajništvu Parlamenta – aktualna situacija i daljnji koraci u razdoblju 2017. – 2019.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan za razdoblje 2017. – 2019. za provedbu izvješća pod nazivom „Jednakost muškaraca i žena u Glavnom tajništvu Parlamenta – aktualna situacija i daljnji koraci u razdoblju 2017. – 2019.”,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za promicanje ravnopravnosti spolova i raznolikosti u Glavnom tajništvu Europskog parlamenta za razdoblje 2014. – 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za promicanje ravnopravnosti spolova i raznolikosti u Glavnom tajništvu Europskog parlamenta za razdoblje 2014. – 2019.,

| — | uzimajući u obzir mandat Skupine na visokoj razini za jednakost spolova i raznolikost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mandat Skupine na visokoj razini za jednakost spolova i raznolikost,

| — | uzimajući u obzir svoje smjernice o ravnopravnosti za članove/osobe zadužene za zapošljavanje u povjerenstvima za odabir, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje smjernice o ravnopravnosti za članove/osobe zadužene za zapošljavanje u povjerenstvima za odabir,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. srpnja 2017. pod nazivom Bolje radno okruženje za sve: od pružanja jednakih mogućnosti do raznolikosti i uključenosti (C(2017)5300) (18) te njezinu Povelju o raznolikosti i uključivanju (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. srpnja 2017. pod nazivom Bolje radno okruženje za sve: od pružanja jednakih mogućnosti do raznolikosti i uključenosti (C(2017)5300) (18) te njezinu Povelju o raznolikosti i uključivanju (19),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278) (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278) (20),

| — | uzimajući u obzir Strategiju za ravnopravnost spolova Vijeća Europe od 2018. do 2023. (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju za ravnopravnost spolova Vijeća Europe od 2018. do 2023. (21),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 19. studenoga 2013. o rodno osviještenoj politici, koja je priložena zakonodavnoj rezoluciji Europskog parlamenta o nacrtu Uredbe Vijeća kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020., koja je priložena višegodišnjem financijskom okviru (VFO) (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 19. studenoga 2013. o rodno osviještenoj politici, koja je priložena zakonodavnoj rezoluciji Europskog parlamenta o nacrtu Uredbe Vijeća kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020., koja je priložena višegodišnjem financijskom okviru (VFO) (22),

| — | uzimajući u obzir izvješće Međuparlamentarne unije iz 2011. pod nazivom „Rodno osviješteni parlamenti: globalni pregled dobrih praksi”, koje je objavljeno 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međuparlamentarne unije iz 2011. pod nazivom „Rodno osviješteni parlamenti: globalni pregled dobrih praksi”, koje je objavljeno 2011.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0429/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0429/2018),

| A. | budući da je načelo rodne ravnopravnosti temeljno načelo Europske unije utvrđeno u Ugovorima EU-a i Povelji o temeljnim pravima; budući da se u članku 8. UFEU-a navodi da Unija u svim svojim aktivnostima teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je načelo rodne ravnopravnosti temeljno načelo Europske unije utvrđeno u Ugovorima EU-a i Povelji o temeljnim pravima; budući da se u članku 8. UFEU-a navodi da Unija u svim svojim aktivnostima teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti;

| B. | budući da je rodna ravnopravnost ključna za zaštitu ljudskih prava, funkcioniranje demokracije, poštovanje vladavine prava te gospodarski rast, socijalnu uključenost i održivost, a uključivanje rodne dimenzije važno je u svim područjima politike u nadležnosti EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da je rodna ravnopravnost ključna za zaštitu ljudskih prava, funkcioniranje demokracije, poštovanje vladavine prava te gospodarski rast, socijalnu uključenost i održivost, a uključivanje rodne dimenzije važno je u svim područjima politike u nadležnosti EU-a;

| C. | budući da su pravo na jednakost i jamstvo nediskriminacije temeljna načela na kojima počiva rodno osviještena politika; budući da je rodno osviještena politika politika koja se bavi pravima, perspektivom i dobrobiti žena, djevojčica, pripadnika zajednice LGBTIQ te osoba svih rodnih identiteta; |
| --- | --- |

C.

budući da su pravo na jednakost i jamstvo nediskriminacije temeljna načela na kojima počiva rodno osviještena politika; budući da je rodno osviještena politika politika koja se bavi pravima, perspektivom i dobrobiti žena, djevojčica, pripadnika zajednice LGBTIQ te osoba svih rodnih identiteta;

| D. | budući da napredak u ostvarivanju rodne jednakosti u EU-u ne samo da stagnira već je u nekim državama članicama zabilježeno i znatno nazadovanje; |
| --- | --- |

D.

budući da napredak u ostvarivanju rodne jednakosti u EU-u ne samo da stagnira već je u nekim državama članicama zabilježeno i znatno nazadovanje;

| E. | budući da se u Istanbulskoj konvenciji ističe važnost promjena u mentalitetu i stavovima kako bi se prekinuo kontinuitet svih oblika rodno utemeljenog nasilja; budući da je stoga u tom smislu na svim razinama i za osobe svih uzrasta potrebno obrazovanje o ravnopravnosti žena i muškaraca, o nestereotipnim rodnim ulogama i o poštovanju osobnog integriteta; |
| --- | --- |

E.

budući da se u Istanbulskoj konvenciji ističe važnost promjena u mentalitetu i stavovima kako bi se prekinuo kontinuitet svih oblika rodno utemeljenog nasilja; budući da je stoga u tom smislu na svim razinama i za osobe svih uzrasta potrebno obrazovanje o ravnopravnosti žena i muškaraca, o nestereotipnim rodnim ulogama i o poštovanju osobnog integriteta;

| F. | budući da zbog nedostatnih financijskih sredstava i ljudskih resursa nije moguće zajamčiti stvarni napredak u uključivanju rodne perspektive u politike, programe, inicijative i djelovanja EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da zbog nedostatnih financijskih sredstava i ljudskih resursa nije moguće zajamčiti stvarni napredak u uključivanju rodne perspektive u politike, programe, inicijative i djelovanja EU-a;

| G. | budući da se stanovništvo Europske unije sastoji od 50 % žena i 50 % muškaraca, ali sastav Europskog parlamenta odražava veliku podzastupljenost žena jer je samo 36,1 % zastupnica u Europskom parlamentu; budući da je ta nejednakost dodatno naglašena u sastavu Predsjedništva Europskog parlamenta, koje se sastoji od 7 žena i 13 muškaraca; budući da rodno uravnotežena zastupljenost i raznolikost u tijelima Parlamenta pridonosi suzbijanju stereotipa, smanjuje diskriminaciju i povećava razinu demokratske zastupljenosti građana EU-a i legitimnost odluka Parlamenta; |
| --- | --- |

G.

budući da se stanovništvo Europske unije sastoji od 50 % žena i 50 % muškaraca, ali sastav Europskog parlamenta odražava veliku podzastupljenost žena jer je samo 36,1 % zastupnica u Europskom parlamentu; budući da je ta nejednakost dodatno naglašena u sastavu Predsjedništva Europskog parlamenta, koje se sastoji od 7 žena i 13 muškaraca; budući da rodno uravnotežena zastupljenost i raznolikost u tijelima Parlamenta pridonosi suzbijanju stereotipa, smanjuje diskriminaciju i povećava razinu demokratske zastupljenosti građana EU-a i legitimnost odluka Parlamenta;

| H. | budući da je udio žena u imenovanjima na više rukovodeće položaje u Parlamentu (glavni direktori i direktori) 2016. godine iznosio samo 11 %, a 2017. godine 33 %; |
| --- | --- |

H.

budući da je udio žena u imenovanjima na više rukovodeće položaje u Parlamentu (glavni direktori i direktori) 2016. godine iznosio samo 11 %, a 2017. godine 33 %;

| I. | budući da je cilj održivog razvoja br. 5 „postići rodnu ravnopravnost i osnažiti sve žene i djevojčice” do 2030. godine te da je to cilj koji je sadržan u svih 17 ciljeva održivog razvoja; budući da je rodno osviještena politika instrument učinkovite, dugotrajne i održive razvojne suradnje koja ima pozitivan učinak na ispunjenje ciljeva koji se odnose na smanjenje siromaštva; budući da je, međutim, u mnogim zemljama u svijetu napredak u području rodne ravnopravnosti vrlo spor te su postignute samo minimalne promjene (23), uključujući i u Europi; budući da je provedba cilja održivog razvoja br. 5 donijela različite rezultate u državama članicama i među njima te da je udio žena u nacionalnim parlamentima i na položajima na kojima se donose odluke i dalje vrlo nejednak u odnosu na muškarce (24); |
| --- | --- |

I.

budući da je cilj održivog razvoja br. 5 „postići rodnu ravnopravnost i osnažiti sve žene i djevojčice” do 2030. godine te da je to cilj koji je sadržan u svih 17 ciljeva održivog razvoja; budući da je rodno osviještena politika instrument učinkovite, dugotrajne i održive razvojne suradnje koja ima pozitivan učinak na ispunjenje ciljeva koji se odnose na smanjenje siromaštva; budući da je, međutim, u mnogim zemljama u svijetu napredak u području rodne ravnopravnosti vrlo spor te su postignute samo minimalne promjene (23), uključujući i u Europi; budući da je provedba cilja održivog razvoja br. 5 donijela različite rezultate u državama članicama i među njima te da je udio žena u nacionalnim parlamentima i na položajima na kojima se donose odluke i dalje vrlo nejednak u odnosu na muškarce (24);

| J. | budući da su procjene utjecaja roda potrebne za procjenu i utvrđivanje koliko je vjerojatno da će neka odluka imati negativne posljedice za stanje rodne ravnopravnosti; budući da je stoga ključno da se proračuni analiziraju iz rodne perspektive kako bi se pružile informacije o tome kakve učinke dodjela i raspodjela proračuna može imati na rodnu ravnopravnost te kako bi se povećala transparentnost i odgovornost; |
| --- | --- |

J.

budući da su procjene utjecaja roda potrebne za procjenu i utvrđivanje koliko je vjerojatno da će neka odluka imati negativne posljedice za stanje rodne ravnopravnosti; budući da je stoga ključno da se proračuni analiziraju iz rodne perspektive kako bi se pružile informacije o tome kakve učinke dodjela i raspodjela proračuna može imati na rodnu ravnopravnost te kako bi se povećala transparentnost i odgovornost;

| K. | budući da se smatra da je rodno osviještena politika učinkovita i globalno prihvaćena strategija, usmjerena na ostvarivanje rodne ravnopravnosti i borbu protiv diskriminacije, koja reorganizira, poboljšava, razvija i procjenjuje postupke izrade politika kako bi svi dionici uključeni u donošenje politika uveli perspektivu rodne jednakosti u sve politike, regulatorne mjere i programe potrošnje na svim razinama i u svim fazama; budući da rodno osviještena politika pruža ključne alate za sustavno razmatranje razlika između uvjeta, situacija i potreba svih koji su uključeni u politike i djelovanja te za promicanje rodne ravnopravnosti i jednakih prava te rodno uravnotežene zastupljenosti na različitim administrativnim, političkim, socijalnim i gospodarskim razinama te u donošenju odluka; |
| --- | --- |

K.

budući da se smatra da je rodno osviještena politika učinkovita i globalno prihvaćena strategija, usmjerena na ostvarivanje rodne ravnopravnosti i borbu protiv diskriminacije, koja reorganizira, poboljšava, razvija i procjenjuje postupke izrade politika kako bi svi dionici uključeni u donošenje politika uveli perspektivu rodne jednakosti u sve politike, regulatorne mjere i programe potrošnje na svim razinama i u svim fazama; budući da rodno osviještena politika pruža ključne alate za sustavno razmatranje razlika između uvjeta, situacija i potreba svih koji su uključeni u politike i djelovanja te za promicanje rodne ravnopravnosti i jednakih prava te rodno uravnotežene zastupljenosti na različitim administrativnim, političkim, socijalnim i gospodarskim razinama te u donošenju odluka;

| L. | budući da je u području rodno osviještene politike potrebna veća međuinstitucijska suradnja Parlamenta, Vijeća i Komisije kako bi se zajamčilo da se rodne perspektive mogu uključiti u sve faze proračunskog postupka te politike, programe i inicijative Unije, što bi olakšalo i rad Parlamenta na rodno osviještenoj politici; |
| --- | --- |

L.

budući da je u području rodno osviještene politike potrebna veća međuinstitucijska suradnja Parlamenta, Vijeća i Komisije kako bi se zajamčilo da se rodne perspektive mogu uključiti u sve faze proračunskog postupka te politike, programe i inicijative Unije, što bi olakšalo i rad Parlamenta na rodno osviještenoj politici;

| M. | budući da amandmani povezani s rodno osviještenom politikom koje je usvojio Odbor za prava žena i jednakost spolova, a koji su dostavljeni drugim odborima na odobrenje, predstavljaju učinkovito sredstvo kojim se jamči da se rodna jednakost uzima u obzir u izvješćima i rezolucijama Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

M.

budući da amandmani povezani s rodno osviještenom politikom koje je usvojio Odbor za prava žena i jednakost spolova, a koji su dostavljeni drugim odborima na odobrenje, predstavljaju učinkovito sredstvo kojim se jamči da se rodna jednakost uzima u obzir u izvješćima i rezolucijama Europskog parlamenta;

| N. | budući da je uključivanje rodne perspektive u izradu proračuna u obliku planiranja i programiranja doprinosi promicanju rodne jednakosti i ostvarenju prava žena te je jedan od ključnih instrumenata koje tvorci politika koriste za promicanje rodne ravnopravnosti, ali ga unatoč tome nijedna institucija EU-a još uvijek ne primjenjuje sustavno; |
| --- | --- |

N.

budući da je uključivanje rodne perspektive u izradu proračuna u obliku planiranja i programiranja doprinosi promicanju rodne jednakosti i ostvarenju prava žena te je jedan od ključnih instrumenata koje tvorci politika koriste za promicanje rodne ravnopravnosti, ali ga unatoč tome nijedna institucija EU-a još uvijek ne primjenjuje sustavno;

| O. | budući da prema najnovijim dostupnim podacima (25) žene čine 59 % zaposlenika Parlamenta, ali su i dalje nedovoljno zastupljene u svim razinama uprave; budući da se broj žena na višim rukovodećim položajima nakon lipnja 2017. čak smanjio, te da se broj žena na srednjim i višim rukovodećim položajima tek neznatno povećao; |
| --- | --- |

O.

budući da prema najnovijim dostupnim podacima (25) žene čine 59 % zaposlenika Parlamenta, ali su i dalje nedovoljno zastupljene u svim razinama uprave; budući da se broj žena na višim rukovodećim položajima nakon lipnja 2017. čak smanjio, te da se broj žena na srednjim i višim rukovodećim položajima tek neznatno povećao;

| P. | budući da su u izvješću potpredsjednika Parlamenta Dimitriosa Papadimoulisa o rodnoj ravnopravnosti za 2017. utvrđena tri cilja u pogledu zastupljenosti žena na srednjim i višim rukovodećim položajima koje treba ostvariti do 2019.: 30 % na razini glavnog direktora, 35 % na razini direktora i 40 % na razini načelnika odjela te budući da se u popratnom planu opisuje kako postići te ciljeve; |
| --- | --- |

P.

budući da su u izvješću potpredsjednika Parlamenta Dimitriosa Papadimoulisa o rodnoj ravnopravnosti za 2017. utvrđena tri cilja u pogledu zastupljenosti žena na srednjim i višim rukovodećim položajima koje treba ostvariti do 2019.: 30 % na razini glavnog direktora, 35 % na razini direktora i 40 % na razini načelnika odjela te budući da se u popratnom planu opisuje kako postići te ciljeve;

| Q. | budući da se, s ciljem promicanja rodno osviještene politike u radu odbora i delegacija Parlamenta, u svakom odboru i na Konferenciji predsjednika izaslanstava imenuje zastupnik odgovoran za rodno osviještenu politiku koji dijeli iskustva i najbolje prakse unutar mreže za rodno osviještenu politiku; |
| --- | --- |

Q.

budući da se, s ciljem promicanja rodno osviještene politike u radu odbora i delegacija Parlamenta, u svakom odboru i na Konferenciji predsjednika izaslanstava imenuje zastupnik odgovoran za rodno osviještenu politiku koji dijeli iskustva i najbolje prakse unutar mreže za rodno osviještenu politiku;

| R. | budući da je osiguravanje usklađenosti između internih kadrovskih politika i vanjskih djelovanja u području promicanja ravnopravnosti spolova i prava LGBTIQ osoba ključno za vjerodostojnost Parlamenta i drugih institucija EU-a; |
| --- | --- |

R.

budući da je osiguravanje usklađenosti između internih kadrovskih politika i vanjskih djelovanja u području promicanja ravnopravnosti spolova i prava LGBTIQ osoba ključno za vjerodostojnost Parlamenta i drugih institucija EU-a;

| S. | budući da se u Poslovniku Parlamenta od 2014. propisuje da se raznolikost Parlamenta mora odražavati u sastavu predsjedništva svakog parlamentarnog odbora i da nije dopušteno da u predsjedništvu budu zaposleni isključivo muškarci ili žene; |
| --- | --- |

S.

budući da se u Poslovniku Parlamenta od 2014. propisuje da se raznolikost Parlamenta mora odražavati u sastavu predsjedništva svakog parlamentarnog odbora i da nije dopušteno da u predsjedništvu budu zaposleni isključivo muškarci ili žene;

| T. | budući da o višim rukovodećim položajima u Parlamentu odlučuje isključivo Predsjedništvo Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

T.

budući da o višim rukovodećim položajima u Parlamentu odlučuje isključivo Predsjedništvo Europskog parlamenta;

| U. | budući da rodno osviještena politika Europskog parlamenta mora na odgovarajući način uzimati u obzir prava, perspektive i dobrobit pripadnika zajednice LGBTIQ te osoba svih rodnih identiteta; budući da, iako Parlament sve veću važnost pridaje pitanjima koja se tiču LGBTIQ osoba, vidljivost i sudjelovanje LGBTIQ aktivista relativno su slabi; |
| --- | --- |

U.

budući da rodno osviještena politika Europskog parlamenta mora na odgovarajući način uzimati u obzir prava, perspektive i dobrobit pripadnika zajednice LGBTIQ te osoba svih rodnih identiteta; budući da, iako Parlament sve veću važnost pridaje pitanjima koja se tiču LGBTIQ osoba, vidljivost i sudjelovanje LGBTIQ aktivista relativno su slabi;

| V. | budući da je potrebno prepoznati društvenu i političku vrijednost organizacija žena i ženskih prostora, njihove povijesti i rada, kao i njihove ključne uloge u sprečavanju rodno uvjetovanog nasilja i promicanju rodne ravnopravnosti, samoodređenja žena i međukulturnog dijaloga; budući da rodno osviještena politika nije moguća ako ne postoje mjesta koja omogućuju samoodređenje i autoritet žena te borbu protiv nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

V.

budući da je potrebno prepoznati društvenu i političku vrijednost organizacija žena i ženskih prostora, njihove povijesti i rada, kao i njihove ključne uloge u sprečavanju rodno uvjetovanog nasilja i promicanju rodne ravnopravnosti, samoodređenja žena i međukulturnog dijaloga; budući da rodno osviještena politika nije moguća ako ne postoje mjesta koja omogućuju samoodređenje i autoritet žena te borbu protiv nasilja nad ženama;

| W. | budući da se legitimitet žena u političkom životu i dalje povremeno osporava te budući da su žene žrtve stereotipa koji ih obeshrabruju od sudjelovanja u politici, što je posebno izraženo gdje god su žene u politici slabije zastupljene; |
| --- | --- |

W.

budući da se legitimitet žena u političkom životu i dalje povremeno osporava te budući da su žene žrtve stereotipa koji ih obeshrabruju od sudjelovanja u politici, što je posebno izraženo gdje god su žene u politici slabije zastupljene;

| X. | budući da žene u Europskoj uniji imaju ista politička i građanska prava kao muškarci, ali ipak često nisu u ravnopravnom socijalnom, društvenom ili ekonomskom položaju; |
| --- | --- |

X.

budući da žene u Europskoj uniji imaju ista politička i građanska prava kao muškarci, ali ipak često nisu u ravnopravnom socijalnom, društvenom ili ekonomskom položaju;

| Y. | budući da rodna ravnopravnost doprinosi opsežnijoj raspravi i boljem donošenju odluka jer može uključiti cijeli spektar različitih mišljenja; |
| --- | --- |

Y.

budući da rodna ravnopravnost doprinosi opsežnijoj raspravi i boljem donošenju odluka jer može uključiti cijeli spektar različitih mišljenja;

| Z. | budući da institucije moraju biti odgovorne za sprečavanje vertikalne i horizontalne rodne segregacije; |
| --- | --- |

Z.

budući da institucije moraju biti odgovorne za sprečavanje vertikalne i horizontalne rodne segregacije;

| AA. | budući da je Europski parlament dugi niz godina posvećen promicanju rodne ravnopravnosti i budući da je Odbor za prava žena i jednakost spolova odgovoran za provođenje i daljnji razvoj rodno osviještene politike u svim sektorima politika; |
| --- | --- |

AA.

budući da je Europski parlament dugi niz godina posvećen promicanju rodne ravnopravnosti i budući da je Odbor za prava žena i jednakost spolova odgovoran za provođenje i daljnji razvoj rodno osviještene politike u svim sektorima politika;

| AB. | budući da Europski parlament mora nastaviti borbu protiv spolnog uznemiravanja i provoditi dogovorene mjere; |
| --- | --- |

AB.

budući da Europski parlament mora nastaviti borbu protiv spolnog uznemiravanja i provoditi dogovorene mjere;

| AC. | budući da Europski parlament ima više različitih tijela zaduženih za razvoj i provedbu rodno osviještene politike i promicanje rodne ravnopravnosti i raznolikosti na političkoj i administrativnoj razini, kao što su Skupina na visokoj razini za jednakost spolova i raznolikost, Odbor za prava žena i jednakost spolova, mreža za rodno osviještenu politiku, Odjel za jednakost i raznolikost, Odbor za jednake mogućnosti i raznolikost (COPEC), udruga LGBTI+ osoblja institucija EU-a pod nazivom „égalité”, Savjetodavni odbor za prevenciju i zaštitu na radu i Skupina koordinatora za jednakost i raznolikost; međutim, budući da ne postoji jasna koordinacija ili povezanost tih tijela; |
| --- | --- |

AC.

budući da Europski parlament ima više različitih tijela zaduženih za razvoj i provedbu rodno osviještene politike i promicanje rodne ravnopravnosti i raznolikosti na političkoj i administrativnoj razini, kao što su Skupina na visokoj razini za jednakost spolova i raznolikost, Odbor za prava žena i jednakost spolova, mreža za rodno osviještenu politiku, Odjel za jednakost i raznolikost, Odbor za jednake mogućnosti i raznolikost (COPEC), udruga LGBTI+ osoblja institucija EU-a pod nazivom „égalité”, Savjetodavni odbor za prevenciju i zaštitu na radu i Skupina koordinatora za jednakost i raznolikost; međutim, budući da ne postoji jasna koordinacija ili povezanost tih tijela;

| AD. | budući da je rodno osviještena politika proces koji pored predanosti zahtijeva i posebne vještine i znanja, te da je kao takva učinkovita samo ako je prate aktivnosti podizanja razine osviještenosti i izgradnje kapaciteta koje provode institucije i njihovo osoblje; |
| --- | --- |

AD.

budući da je rodno osviještena politika proces koji pored predanosti zahtijeva i posebne vještine i znanja, te da je kao takva učinkovita samo ako je prate aktivnosti podizanja razine osviještenosti i izgradnje kapaciteta koje provode institucije i njihovo osoblje;

| AE. | budući da se Europski parlament 2003. godine već posvetio usvajanju i provođenju plana mjera rodno osviještene politike čiji je prioritet bio uključivanje rodne perspektive u rad odbora i izaslanstava s konkretnim instrumentima za promicanje, jačanje svijesti i provedbu načela rodno osviještene politike u njihovom svakodnevnom radu; |
| --- | --- |

AE.

budući da se Europski parlament 2003. godine već posvetio usvajanju i provođenju plana mjera rodno osviještene politike čiji je prioritet bio uključivanje rodne perspektive u rad odbora i izaslanstava s konkretnim instrumentima za promicanje, jačanje svijesti i provedbu načela rodno osviještene politike u njihovom svakodnevnom radu;

Opće napomene

| 1. | ponovno potvrđuje svoju snažnu predanost rodnoj ravnopravnosti u pogledu sadržaja politika, inicijativa i programa EU-a i na političkoj, proračunskoj, administrativnoj i izvršnoj razini Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva da, po uzoru na posljednji višegodišnji financijski okvir (VFO), i uz novi VFO bude priložena zajednička izjava Parlamenta, Komisije i Vijeća, u kojoj se obvezuju da će godišnji proračunski postupci koji se primjenjuju za VFO sadržavati, po potrebi, rodno osjetljive elemente, uzimajući u obzir načine na koje ukupni financijski okvir Unije doprinosi cilju povećanja rodne jednakosti i osigurava načelo rodne osviještenosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poziva Europsku komisiju da predstavi pravu europsku strategiju za jednakost u obliku komunikacije koja će sadržavati jasne i, koliko je to moguće, mjerljive ciljeve i koja će se prevesti na sve službene jezike EU-a radi bolje distribucije i kako bi je građani i društveni i gospodarski dionici bolje razumjeli; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi Parlament trebao stvoriti i poticati kulturu raznolikosti i uključenosti te sigurno radno okruženje za sve, te da bi međusektorske mjere za osiguravanje dobrobiti sveg osoblja i zastupnika u Europskom parlamentu trebale ići ruku pod ruku s ciljanim mjerama za postizanje uravnotežene zastupljenosti obaju spolova na administrativnoj i političkoj razini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ustraje u tome da rodno osviještena politika također može podrazumijevati uvođenje posebnih mjera usmjerenih na žene ili muškarce u cilju suzbijanja i dalje prisutnih nejednakosti ili izmjene glavnih politika kako bi se prilagodile različitim okolnostima pojedinaca ili skupina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja ženske i muške uzore u području rodne ravnopravnosti te inicijative pokrenute u upravi Parlamenta i na političkoj razini koje aktivno doprinose rodnoj ravnopravnosti i jednakim mogućnostima; dodatno potiče promicanje različitih uzora u cilju prevladavanja svih vrsta rodnih stereotipa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da ostvarivanje rodne ravnopravnosti nije samo žensko pitanje, već ono treba uključivati cijelo društvo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava žaljenje zbog činjenice da Parlament u vizualnoj komunikaciji ponekad upotrebljava rodne stereotipe te stereotipe koje se temelje na spolnom opredjeljenju i rodnom identitetu; u tom smislu podsjeća da je u komunikacijskim materijalima važno predstavljati i promicati rodnu ravnopravnosti u svim sektorima politika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da rodna osviještena politika obuhvaća političke odluke, proces donošenja odluka, postupke i prakse, kao i provedbu i praćenje te evaluaciju; stoga ističe da je u cilju sveobuhvatnog ocjenjivanja rodno osviještene politike u Parlamentu potrebno je uzeti u obzir ne samo sadržaj politika, već i zastupljenost spolova u upravi i pri donošenju odluka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava zabrinutost zbog činjenice da je zastupljenost žena na ključnim položajima u Parlamentu na političkoj i administrativnoj razini i dalje niska te da Parlament treba osigurati da je zapošljavanje na rukovodećim položajima ravnomjerno raspoređeno među spolovima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali zbog nedostatka usklađenosti i koordinacije između različitih tijela koja djeluju u području rodne ravnopravnosti i raznolikosti u Parlamentu; ponavlja svoj poziv za poboljšanje unutarnje koordinacije kako bi se postigla viša razina rodne osviještenosti, uključujući u pogledu zapošljavanja osoblja, organizacije rada, radnih odluka i postupaka; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja odluku Parlamenta da oda počast Simone Veil, prvoj predsjednici institucije EU-a i snažnoj pobornici ženskih prava, posebno zakonitog pobačaja i reproduktivnih prava, i da po njoj nazove nagradu za ravnopravnost i raznolikost u cilju isticanja i priznavanja dobre prakse i uzora kada je riječ o jednakim mogućnostima unutar Glavnog tajništva Europskog parlamenta; preporučuje povećanje vidljivosti i jačanje svijesti o toj važnoj nagradi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava važnost dijaloga s vanjskim dionicima kao što su organizacije civilnog društva i organizacije žena, skupine lokalnih zajednica za prava žena i rodnu ravnopravnost, ženski pokreti, međunarodne institucije, akademska zajednica i nacionalni parlamenti za razvijanje instrumenata i prikupljanje podataka; podsjeća da je njihova mobilizacija važna za poboljšanje postupaka u EU-u u pogledu rodno osviještene politike i poticanje uzajamnih razmjena radi promicanja najboljih praksi; |
| --- | --- |

13.

Instrumenti rodno osviještene politike

| 14. | potiče na poduzimanje učinkovitih mjera za jamčenje istinske ravnopravnosti muškaraca i žena u Europskom parlamentu; u tom smislu naglašava da je ključno prije svega djelovati mjerama protiv seksualnog zlostavljanja; posebno ističe potrebu za mjerama za podizanje razine svijesti i edukaciju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja revidirane smjernice o rodno neutralnom jeziku u Europskom parlamentu, objavljene u srpnju 2018., koje sada bolje odražavaju jezični i kulturni razvoj te pružaju praktične savjete na svim službenim jezicima EU-a o uporabi rodno nediskriminirajućeg i rodno uključivog jezika; podsjeća da je Europski parlament bio među prvim međunarodnim organizacijama koje su donijele višejezične smjernice o rodno neutralnom jeziku 2008. godine; podsjeća na važnost šireg javnog prihvaćanja tih smjernica te poziva sve zastupnike u Europskom parlamentu i dužnosnike da u svojim aktivnostima dosljedno promiču i primjenjuju te smjernice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prepoznaje rad mreže za rodno osviještenu politiku, pozdravlja uključivanje predstavnika Konferencije predsjednika izaslanstava u tu mrežu te poziva na njezin daljnji razvoj; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja činjenicu da je većina parlamentarnih odbora donijela akcijske planove za uvođenje rodno osviještene politike u njihov rad, a mnogi od njih već su ih predstavili mreži za rodno osviještenu politiku; stoga poziva preostalih nekoliko odbora da slijede njihov primjer; međutim, primjećuje heterogenost tih planova i izostanak provedbe; poziva na donošenje zajedničkog akcijskog plana Europskog parlamenta za rodnu ravnopravnost koji bi trebao barem sadržavati odredbe koje se odnose na jednaku rodnu zastupljenost u cjelokupnom parlamentarnom radu i svim tijelima Parlamenta, uvođenje rodne perspektive u sve svoje političke aktivnosti i u svoju radnu organizaciju, te korištenje rodno neutralnog jezika u svim dokumentima; traži da se Poslovnik na odgovarajući način izmijeni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali zbog toga što u okviru posljednje reforme Poslovnika nisu uključeni postupci za provođenje rodno osviještene politike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja napredak koji je postignut posljednjih godina u donošenju akcijskih planova za rodnu ravnopravnost u većini odbora Parlamenta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na bližu suradnju među parlamentarnim odborima u cilju uvođenja prave rodne dimenzije u izvješća te ističe da je važno da svi parlamentarni odbori poštuju nadležnosti Odbora za prava žena i jednakost spolova i to prihvaćajući izmjene s rodnom perspektivom koje je podnio taj odbor i surađujući u cilju izbjegavanja sukoba nadležnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja važnost primjene rodno osviještene izrade proračuna na svim razinama proračunskog postupka; žali zbog nedostatka proračunske metodologije kojom se u obzir uzima rodna perspektiva u institucijama EU-a, unatoč jakoj predanosti njezinom donošenju; potiče nadležna tijela Parlamenta da uključe rodnu perspektivu i upotrebljavaju rodne pokazatelje pri sastavljanju i usvajanju procjena Parlamenta te tijekom postupka davanja razrješnice; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja Rezoluciju Parlamenta od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u; naglašava da je spolno uznemiravanje ozbiljno kazneno djelo koje se u većini slučajeva ne prijavljuje, ekstreman oblik diskriminacije na temelju spola i jedan od najvećih prepreka ravnopravnosti spolova; pozdravlja odluku Predsjedništva od 2. srpnja 2018. da revidira rad Savjetodavnog odbora koji se bavi pritužbama na zlostavljanje od strane zastupnika u Europskom parlamentu i njegove postupke rješavanja pritužbi, i istodobno snažno odobrava članak 6. u kojem je navedeno da glavni tajnik imenuje dva stručna savjetnika, od kojih je jedan liječnik iz liječničke službe, a jedan službenik iz pravne službe, kao i uključivanje članka 34.a Provedbenih mjera Statuta zastupnika u Europskom parlamentu u vezi s financijskim posljedicama u slučaju utvrđenog uznemiravanja akreditiranog parlamentarnog asistenta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja nove mjere koje je Parlament poduzeo protiv zlostavljanja, u skladu sa svojom rezolucijom od 26. listopada 2017., koje su stupile na snagu 1. rujna 2018., a to su:






  (a) | Savjetodavnom odboru osigurati posebno i stalno tajništvo koje je pridruženo tajništvu Predsjedništva i kvestora, s većim brojem specijaliziranog osoblja koje se redovito usavršava, a bavi se isključivo pitanjima uznemiravanja; |
| --- | --- | --- |

23.

(a)

Savjetodavnom odboru osigurati posebno i stalno tajništvo koje je pridruženo tajništvu Predsjedništva i kvestora, s većim brojem specijaliziranog osoblja koje se redovito usavršava, a bavi se isključivo pitanjima uznemiravanja;

| (b) | omogućiti drugom predstavniku akreditiranih parlamentarnih asistenata da kao punopravni član sudjeluje u sastancima Odbora u cilju rješavanja pitanja ograničavajućeg kvoruma i radnog opterećenja predstavnika akreditiranih parlamentarnih asistenata; |
| --- | --- |

(b)

omogućiti drugom predstavniku akreditiranih parlamentarnih asistenata da kao punopravni član sudjeluje u sastancima Odbora u cilju rješavanja pitanja ograničavajućeg kvoruma i radnog opterećenja predstavnika akreditiranih parlamentarnih asistenata;

| (c) | osigurati da Poslovnik Parlamenta (članci 11. i 166.) uključuje nove kazne za uznemiravanje kao i „Kodeks primjerenog ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu prilikom obnašanja njihovih dužnosti”, da se podnese izjava koju će svaki zastupnik potpisati prilikom preuzimanja dužnosti, da svaki zastupnik pročita Kodeks i potvrdi da će se pridržavati njegovih načela te da se sve izjave (potpisane i nepotpisane) objave na internetskoj stranici Parlamenta; |
| --- | --- |

(c)

osigurati da Poslovnik Parlamenta (članci 11. i 166.) uključuje nove kazne za uznemiravanje kao i „Kodeks primjerenog ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu prilikom obnašanja njihovih dužnosti”, da se podnese izjava koju će svaki zastupnik potpisati prilikom preuzimanja dužnosti, da svaki zastupnik pročita Kodeks i potvrdi da će se pridržavati njegovih načela te da se sve izjave (potpisane i nepotpisane) objave na internetskoj stranici Parlamenta;

| (d) | akreditirane parlamentarne asistente bolje obavijestiti o mogućnosti da Parlament pokrije sve njihove pravne troškove i da im se tijekom postupka pruži potpora; |
| --- | --- |

(d)

akreditirane parlamentarne asistente bolje obavijestiti o mogućnosti da Parlament pokrije sve njihove pravne troškove i da im se tijekom postupka pruži potpora;

| 24. | međutim, snažno žali zbog sporog i neodgovarajućeg napretka u provedbi ostalih ključnih preporuka iz rezolucije Parlamenta; zahtijeva da predsjednik i uprava Parlamenta potpunu pozornost posvete provedbi svih zatraženih mjera, posebno uz pomoć „preventivnih mjera i mjera za ranu potporu u cilju rješavanja sukoba i slučajeva uznemiravanja između zastupnika i akreditiranih parlamentarnih asistenata, stažista ili drugog osoblja EP-a za razdoblje 2017. – 2019.”, koje bi trebalo što prije revidirati kako bi adekvatno uključivale najmanje sljedeće zahtjeve iz rezolucije i jasne rokove za provedbu:






  (a) | pružanje obvezne izobrazbe za sve zastupnike u EP-u i zaposlenike; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

pružanje obvezne izobrazbe za sve zastupnike u EP-u i zaposlenike;

| (b) | formiranje radne skupine neovisnih vanjskih stručnjaka čija bi zadaća bila preispitati stanje u pogledu spolnog uznemiravanja u Europskom parlamentu i funkcioniranje njegovih dvaju odbora koji se bave pitanjima uznemiravanja; |
| --- | --- |

(b)

formiranje radne skupine neovisnih vanjskih stručnjaka čija bi zadaća bila preispitati stanje u pogledu spolnog uznemiravanja u Europskom parlamentu i funkcioniranje njegovih dvaju odbora koji se bave pitanjima uznemiravanja;

| (c) | jačanje rada odbora za borbu protiv uznemiravanja njihovim spajanjem u jedinstven odbor promjenjivog sastava, ovisno o pojedinom slučaju koji je pod istragom, te imenovanjem stručnjaka, poput odvjetnika i liječnika, stalnim članovima odbora; |
| --- | --- |

(c)

jačanje rada odbora za borbu protiv uznemiravanja njihovim spajanjem u jedinstven odbor promjenjivog sastava, ovisno o pojedinom slučaju koji je pod istragom, te imenovanjem stručnjaka, poput odvjetnika i liječnika, stalnim članovima odbora;

| 25. | u tom smislu poziva Komisiju da i dalje nadzire propisnu primjenu i provedbu Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (26), kojom se predviđa prebacivanje tereta dokaza u slučajevima rodne diskriminacije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poziva Službu Europskog parlamenta za istraživanja da redovito provodi detaljna kvalitativna i kvantitativna istraživanja o napretku rodno osviještene politike u Parlamentu i funkcioniranju organizacijske strukture koja je u tu svrhu uspostavljena, te da provede procjene rodnog utjecaja i rodnu analizu; poziva na pojačano, sustavno i periodično prikupljanje podataka razvrstanih po spolu i statističkih podataka iskazanih po spolu u procjenama učinka politika i programa, kao i u postupku izrade politika kako bi se analizirao napredak rodne ravnopravnosti, kako bi se dobio točan uvid u rodne nejednakosti, procijenila postignuća ili nazadovanja i omogućilo odlučivanje na temelju dokaza; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno poziva na organiziranje obvezne izobrazbe o poštovanju i dostojanstvu za sve zastupnike i članove osoblja, barem na početku novog mandata; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća na važnost razvoja kapaciteta za rodno osviještenu politiku u svim institucijama EU-a tako što će se osigurati da je pružena izobrazba rodno osjetljiva i omogućiti posebna izobrazba o rodnoj ravnopravnosti u svim sektorima politika; izražava punu potporu razvoju ciljane i redovite izobrazbe o rodno osviještenoj politici, osobito posebnim programima izobrazbe za žene s potencijalom za vodstvo; podupire Glavnu upravu za kadrovske poslove da omogući izobrazbu o rodno osviještenoj politici za zastupnike, asistente i osoblje Europskog parlamenta, a klubove zastupnika Parlamenta da svojem osoblju omoguće izobrazbu o rodno osviještenoj politici; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja alat za načelo rodne ravnopravnosti koji je Europski institut za ravnopravnost spolova razvio kako bi pomogao Europskom parlamentu, nacionalnim i regionalnim parlamentima da procjene i poboljšaju svoju rodnu osjetljivost; poziva upravu i klubove zastupnika Parlamenta da nakon rezultata te procjene osiguraju odgovarajuće popratne mjere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EIGE da redovito dostavlja informacije parlamentarnim odborima i Komisiji kako bi istaknuo rodnu perspektivu u svim područjima donošenja politika te stavio na raspolaganje podatke i instrumente koje je razvio, uključujući o rodno osviještenoj izradi proračuna, a koji se nalaze na platformi za rodno osviještenu politiku, u okviru šireg postupka izgradnje kapaciteta i koji su, među ostalim, namijenjeni osoblju i parlamentarnim asistentima; |
| --- | --- |

30.

Politička razina

| 31. | pohvaljuje imenovanje stalnog izvjestitelja za rodno osviještenu politiku u Europskom parlamentu 2016. godine i njegovo aktivno sudjelovanje u radu Skupine na visokoj razini za jednakost spolova i raznolikost; stoga preporučuje da Parlament nastavi s takvim aktivnostima i u parlamentarnom sazivu 2019. – 2024.; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da snažniji međuinstitucionalni odnosi u području rodno osviještene politike mogu pridonijeti razvoju rodno osjetljivih politika EU-a; žali zbog činjenice da još nije uspostavljena strukturirana suradnja u pogledu rodno osviještene politike s ostalim institucijskim partnerima kao što su Komisija, Vijeće i Europski institut za jednakost spolova (EIGE); |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da je na izbornim listama važno povećati prisutnost osoba manje zastupljenog spola, a to su obično žene; snažno potiče europske političke stranke i njihove članove da zajamče rodno uravnoteženu zastupljenost svojih kandidata na izborima za Europski parlament 2019. s pomoću zaključanih popisa ili drugih metoda kao što su paritetne liste; zalaže se za uravnotežen odnos između muškaraca i žena na svim razinama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva klubove zastupnika Parlamenta u parlamentarnom sazivu 2019. – 2024. da osiguraju rodno uravnotežen sastav upravnih tijela Europskog parlamenta i preporučuje da istaknu i ženske i muške kandidate za mjesto predsjednika, potpredsjednika i člana Predsjedništva te za predsjednike odbora i izaslanstava kako bi se ostvario ovaj cilj; |
| --- | --- |

34.

| 35. | preporučuje da klubovi zastupnika Parlamenta u parlamentarnom sazivu 2019. – 2024. izaberu dva zastupnika, jednog muškarca i jednu ženu, na položaj potpredsjednika svojih klubova zastupnika; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče klubove zastupnika Parlamenta da u parlamentarnom sazivu 2019. – 2024. prilikom imenovanja zastupnika u odbore i delegacije uzmu u obzir cilj postizanja jednake rodne zastupljenosti, a osobito da imenuju jednaki broj ženskih i muških zastupnika kao članova i zamjenika Odbora za prava žena i jednakost spolova kako bi se potaknula uključenost muškaraca u politiku ravnopravnosti spolova; |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaže istraživanje načina za uspostavljanje ženskih mreža unutar Europskog parlamenta i integraciju nacionalnih mreža, jer službene ili neslužbene mreže ne samo da poboljšavaju radne postupke nego su i ključan element za pružanje informacija, međusobne potpore i obuke te za pružanje modela koje bi trebalo slijediti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | potiče klubove zastupnika Parlamenta na donošenje strategije za rodno osviještenu politiku kako bi osigurali da njihovi prijedlozi uzimaju u obzir učinak na rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva glavnog tajnika i Predsjedništvo da primjenjuju isto načelo za imenovanje viših rukovodećih pozicija kao i za imenovanje načelnika odjela, tj. da uvedu obvezu da u užem izboru od tri kandidata mora biti najmanje jedan kandidat za svaki spol, pri čemu se navodi da bi, u slučaju da su svi kandidati jednaki (npr. u pogledu kvalifikacija ili iskustva), trebalo dati prednost manje zastupljenom spolu; napominje da bi, ako se ti zahtjevi ne ispune, natječaj za to radno mjesto trebalo ponovno raspisati; |
| --- | --- |

39.

| 40. | najsnažnije osuđuje jezik mizoginije koji je u nekoliko slučajeva korišten na plenarnoj sjednici; pozdravlja sankcije koje je odredio predsjednik Europskog parlamenta i potvrdilo Predsjedništvo protiv zastupnika u Europskom parlamentu za njegove primjedbe s plenarne sjednice od 1. ožujka 2017. u kojima omalovažava žene; zabrinut je zbog odluke Općeg suda Europske unije od 31. svibnja 2018. da poništi odluku predsjednika i Predsjedništva na temelju tumačenja odgovarajućih odredbi Poslovnika i sudske prakse Europskog suda za ljudska prava koja se odnosi na članak 10. Europske konvencije o ljudskim pravima (sloboda govora); poziva odbor nadležan za pitanja vezana uz Poslovnik da revidira primjenjiva pravila kako bi u svakom trenutku na plenarnoj sjednici bilo zajamčeno poštovanje i dostojanstvo te osobito da se doda odredba koja od zastupnika zahtijeva da se u parlamentarnim raspravama suzdrže od upotrebe jezika koji potiče na mržnju ili diskriminaciju na osnovi spola, rase, boje kože, etničkog ili društvenog podrijetla, genetskih značajki, jezika, vjeroispovijesti ili vjerovanja, političkog ili bilo kojeg drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, dobi ili seksualne orijentacije i da propiše primjenu primjerenih sankcija u slučaju nepoštivanja ove odredbe; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja dostupnost profesionalne izobrazbe o nesvjesnoj pristranosti i uznemiravanju i naglašava da bi u takvim izobrazbama posebnu pozornost trebalo obratiti na rodnu ravnopravnost i pitanja koja se tiču LGBTIQ osoba te da bi takva izobrazba trebala biti obvezna za rukovoditelje i članove povjerenstva za odabir poticati za sve ostalo osoblje, dok bi izobrazbu za ostalo osoblje trebalo snažno poticati; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pohvaljuje strategiju Europske komisije o raznolikosti i uključivanju, objavljenu 2017.; potiče Europski parlament da se posluži tim dobrim primjerom kako bi u cijelosti prihvatio upravljanje raznolikošću i priznao, cijenio i uključio osoblje različite spolne orijentacije ili rodnog identiteta; |
| --- | --- |

42.

Administrativna razina

| 43. | pozdravlja izvješće Dimitriosa Papadimoulisa pod nazivom „Rodna ravnopravnost u Glavnom tajništvu Parlamenta – aktualna situacija i daljnji koraci u razdoblju 2017. – 2019.” i plan za provedbu izvješća; pohvaljuje napredak u provedbi konkretnih mjera iz tog plana i njegov jasan vremenski okvir za posebne mjere u pogledu upravljanja, stručnog osposobljavanja, podizanja svijesti o rodnoj ravnopravnosti, mjera za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života te redovitog statističkog praćenja rodne uravnoteženosti; poziva na brže postizanje napretka kako bi se postigli ciljevi za 2019. u pogledu rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Skupinu na visoku razinu za jednakost spolova i raznolikost da provede dvogodišnju strukturnu i temeljitu procjenu provedbe plana za ravnopravnost spolova koja se temelji na izlaganju Glavne uprave za kadrovske poslove; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zabrinut je zbog toga što, unatoč snažnim institucijskim i političkim izjavama ciljevi rodne ravnopravnosti nisu izričito navedeni u proračunskim dokumentima Europskog parlamenta niti su uzeti u obzir u svim fazama proračunskog postupka; |
| --- | --- |

45.

| 46. | predlaže da DG PERS sastavi upitnik koji bi na dobrovoljnoj osnovi ispunjavale žene, posebno one u srednjem rukovodstvu, s pitanjima o motivaciji, profesionalnim preprekama i mogućnostima, kako bi se bolje razumjele prepreke u pogledu prijave za više rukovodeće pozicije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja godišnje izvješće Parlamenta o ljudskim resursima; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podsjeća da je u pogledu primjene mjera za poboljšanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života potrebno posebno poticati činjenicu da rukovoditelji te mjere prihvate i da ih, po potrebi, oba partnera jednako koriste; primjećuje da se putem radionica, tečajeva za osposobljavanje i publikacija mora dodatno raditi na podizanju svijesti javnosti o ravnoteži između poslovnog i privatnog života u Parlamentu; napominje da bi zastupnici i osoblje trebali biti dobro obaviješteni o tome da mjere za poboljšanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, kao što su rodiljni/očinski dopust, roditeljski dopust, skrbnički dopust i fleksibilni radni uvjeti, pomažu u postizanju rodne ravnopravnosti u Parlamentu, potiču bolje dijeljenje obveza skrbi između žena i muškaraca, unaprjeđuju zapošljavanje žena i njihovu dobrobit te imaju dugoročne učinke na društveni i gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

48.

| 49. | preporučuje Glavnoj upravi Parlamenta za komunikaciju da u svoje izvještavanje o donošenju politika Parlamenta uključi jaču i aktivniju rodnu perspektivu, a posebno tijekom priprema za izbornu kampanju za europske izbore 2019.; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pohvaljuje napredak koji je postignut u Glavnom tajništvu Parlamenta za poboljšanje rodne ravnopravnosti na rukovodećim i srednjim rukovodećim položajima, ali prima na znanje da, unatoč činjenici da žene čine većinu dužnosnika Parlamenta, njihova je zastupljenost na višim ili srednjim rukovodećim položajima još uvijek vrlo niska: krajem 2017. u Glavnom tajništvu Parlamenta bilo je 15,4 % glavnih direktorica, 30,4 % direktorica i 36,2 % načelnica odjela; podsjeća da bi se prilikom izbora između kandidata istog profila (s istim iskustvom, kvalifikacijama itd.) prednost trebala dati manje zastupljenom spolu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | traži da se znanje ili iskustvo u području rodno osviještene politike ocijeni kao prednost prilikom poziva na iskaz interesa za osoblje i odabira osoblja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva tajništva odbora Parlamenta da pomognu zastupnicima u osiguravanju rodno uravnoteženog sastava govornika na saslušanjima pred parlamentarnim odborima tako što će predložiti rodno uravnotežen popis stručnjaka; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da je za postizanje stvarnog napretka u poboljšanju rodne ravnopravnosti u Glavnom tajništvu Parlamenta i klubovima zastupnika potrebna kulturna promjena kako bi se promijenili konceptualni stavovi i stavovi u ponašanju te daljnji razvoj kulture ravnopravnosti u Tajništvu; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  SL C 224, 27.6.2018., str. 96.

(2)  SL C 341 E, 16.12.2010., str. 35.

(3)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 65.

(4)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 1.

(5)  SL C 316, 30.8.2016., str. 2.

(6)  SL C 263, 25.7.2018., str. 49.

(7)  SL C 61 E, 10.3.2004., str. 384.

(8)  SL C 244 E, 18.10.2007., str. 225.

(9)  SL C 184 E, 8.7.2010., str. 18.

(10)  SL C 212 E, 5.8.2010., str. 32.

(11)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 11.

(12)  SL C 407, 4.11.2016., str. 2.

(13)  SL C 35, 31.1.2018., str. 35.

(14)  SL C 50, 9.2.2018., str. 15.

(15)  SL C 346, 27.9.2018., str. 192.

(16)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0331.

(17)  SL L 56, 4.3.1968., str. 1.

(18)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-equal-opportunities-diversity-inclusion-2017.pdf

(19)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/diversity-inclusion-charter-2017-07-19-en.pdf

(20)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/151203_strategic_engagement_en.pdf

(21)  https://rm.coe.int/prems-093618-gbr-gender-equality-strategy-2023-web-a5/16808b47e1

(22)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0455.

(23)  „Globalno izvješće o nejednakostima između spolova”, Svjetski gospodarski forum, 2016., https://www.weforum.org/reports/the-global-gender-gap-report-2016

(24)  Održivi razvoj u Europskoj uniji – Izvješće o praćenju napretka u ostvarenju ciljeva održivog razvoja u kontekstu EU-a”, Eurostat, 2018., https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/9237449/KS-01-18-656-EN-N.pdf/2b2a096b-3bd6-4939-8ef3-11cfc14b9329

(25)  Izvješće pod nazivom „Žene u Europskom parlamentu”, Europski parlament, 8. ožujka 2018., http://www.europarl.europa.eu/RegData/publications/2018/0001/P8_PUB%282018%290001_HR.pdf

(26)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/24

---

P8_TA(2019)0011

Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Europskom zajedničkom poduzeću za ITER i razvoj energije fuzije (2018/2222(INI))

(2020/C 411/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2007/198/Euratom o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije i davanju povlastica tom poduzeću (COM(2018)0445), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2007/198/Euratom o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije i davanju povlastica tom poduzeću (COM(2018)0445),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/198/Euratom o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije i davanju povlastica tom poduzeću (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/198/Euratom o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije i davanju povlastica tom poduzeću (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda od 13. studenoga 2017. o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije za financijsku godinu 2016. s odgovorom Zajedničkog poduzeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda od 13. studenoga 2017. o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije za financijsku godinu 2016. s odgovorom Zajedničkog poduzeća,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. lipnja 2017. naslovljenu „Doprinos EU-a reformiranom projektu ITER” (COM(2017)0319), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. lipnja 2017. naslovljenu „Doprinos EU-a reformiranom projektu ITER” (COM(2017)0319),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0393/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0393/2018),

| A. | budući da da bi fuzija mogla imati ključnu ulogu u budućem europskom i globalnom energetskom okruženju kao potencijalno neiscrpan, siguran, klimatski neškodljiv, okolišno odgovoran i gospodarski konkurentan izvor energije; |
| --- | --- |

A.

budući da da bi fuzija mogla imati ključnu ulogu u budućem europskom i globalnom energetskom okruženju kao potencijalno neiscrpan, siguran, klimatski neškodljiv, okolišno odgovoran i gospodarski konkurentan izvor energije;

| B. | budući da fuzija već stvara konkretne prilike za industriju i pozitivno utječe na radna mjesta, gospodarski rast i inovacije te se taj pozitivan učinak prelijeva i izvan područja fuzije i energije; |
| --- | --- |

B.

budući da fuzija već stvara konkretne prilike za industriju i pozitivno utječe na radna mjesta, gospodarski rast i inovacije te se taj pozitivan učinak prelijeva i izvan područja fuzije i energije;

| C. | budući da Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije koordinira znanstvene i tehnološke istraživačke i razvojne aktivnosti u području fuzije; |
| --- | --- |

C.

budući da Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije koordinira znanstvene i tehnološke istraživačke i razvojne aktivnosti u području fuzije;

| D. | budući da je Europa od samog početka imala vodeću ulogu u projektu ITER, koji je razvijen u bliskoj suradnji s neeuropskim potpisnicama Sporazuma o ITER-u (SAD, Rusija, Japan, Kina, Južna Koreja i Indija), te budući da europski doprinos, koji se usmjerava kroz Zajedničko poduzeće, predstavlja 45 % troškova izgradnje projekta, |
| --- | --- |

D.

budući da je Europa od samog početka imala vodeću ulogu u projektu ITER, koji je razvijen u bliskoj suradnji s neeuropskim potpisnicama Sporazuma o ITER-u (SAD, Rusija, Japan, Kina, Južna Koreja i Indija), te budući da europski doprinos, koji se usmjerava kroz Zajedničko poduzeće, predstavlja 45 % troškova izgradnje projekta,

| E. | budući da se Prijedlogom Komisije o izmjeni Odluke Vijeća 2007/198/Euratom nastoji osigurati financiranje daljnjeg europskog sudjelovanja u projektu ITER tijekom cijelog sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira kako bi se zajamčio kontinuitet projekta čiji je cilj doći do ključnih znanstvenih otkrića u razvoju fuzije za civilnu uporabu, a krajnja svrha omogućiti proizvodnju sigurne, održive energije koja je usklađena s ciljevima Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

E.

budući da se Prijedlogom Komisije o izmjeni Odluke Vijeća 2007/198/Euratom nastoji osigurati financiranje daljnjeg europskog sudjelovanja u projektu ITER tijekom cijelog sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira kako bi se zajamčio kontinuitet projekta čiji je cilj doći do ključnih znanstvenih otkrića u razvoju fuzije za civilnu uporabu, a krajnja svrha omogućiti proizvodnju sigurne, održive energije koja je usklađena s ciljevima Pariškog sporazuma;

| 1. | pozdravlja Komisijin Prijedlog odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2007/198/Euratom o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije i davanju povlastica tom poduzeću, kojim će se osigurati osnova za financiranje aktivnosti Zajedničkog poduzeća za razdoblje od 2021. do 2027. na temelju Ugovora o Euratomu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava žaljenje zbog toga što se Vijeće nije savjetovalo s Parlamentom o tom prijedlogu i pozdravlja namjeru Komisije izraženu u pismu namjere o stanju Unije 2018. da se razmotre „mogućnosti da se poboljša sustav glasovanja kvalificiranom većinom i izmijeni Ugovor o Euratomu”; očekuje da bi takva reforma nužno implicirala suzakonodavne ovlasti Parlamenta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da izgradnja eksperimentalnog reaktora kasni, s obzirom na to da je prvobitno bilo planirano da se ITER izgradi do 2020. godine, ali je 2016. godine Vijeće ITER-a odobrilo novi raspored za ostvarivanje prve plazme u prosincu 2025., što je najraniji tehnički izvediv rok za izgradnju ITER-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da ne bi trebalo prekoračiti iznos doprinosa Euratoma Zajedničkom poduzeću za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da bi, kako bi se izbjegla uzastopna povećanja gornjih granica predviđenih troškova projekta te kašnjenja u pogledu predviđenih rokova za ostvarivane ključnih operativnih faza, kao i kako bi se osigurao što veći stupanj pouzdanosti rasporeda, Organizacija za ITER trebala uključiti objektivne odredbe za nepredviđene situacije u svim revidiranim rasporedima; u tom smislu podupire odredbe za nepredviđene situacije koje je predložila Komisija o odstupanju od najviše 24 mjeseca od vremenskog rasporeda i 10 – 20 % od proračuna; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja novi pristup upravljanju rizicima Organizacije za ITER i potiče Vijeće ITER-a da dodatno smanji broj pododbora, optimizira njihove funkcije i ukine preklapanja njihovih aktivnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Vijeće da odobri prijedlog Komisije uz uvođenje sljedećih izmjena:






  — | navođenje doprinosa Euratoma zajedničkom poduzeću u stalnim i u tekućim cijenama, |
| --- | --- | --- |

7.

—

navođenje doprinosa Euratoma zajedničkom poduzeću u stalnim i u tekućim cijenama,

| — | radi jasnoće, korištenje riječi „Euratom” umjesto „Zajednica” u cijelom tekstu, |
| --- | --- |

—

radi jasnoće, korištenje riječi „Euratom” umjesto „Zajednica” u cijelom tekstu,

| — | uključivanje jasnih odredbi o odborima koji pomažu Upravnom odboru zajedničkog poduzeća, posebno Odboru za administraciju i upravljanje, Odboru za nabavu i ugovore te Skupini za tehničko savjetovanje, u vezi s njihovim sastavom, trajnim ili privremenim statusom, brojem sastanaka i naknadama za rad njihovih članova, |
| --- | --- |

—

uključivanje jasnih odredbi o odborima koji pomažu Upravnom odboru zajedničkog poduzeća, posebno Odboru za administraciju i upravljanje, Odboru za nabavu i ugovore te Skupini za tehničko savjetovanje, u vezi s njihovim sastavom, trajnim ili privremenim statusom, brojem sastanaka i naknadama za rad njihovih članova,

| — | analiziranje i uklanjanje preklapanja nadležnosti Odbora za administraciju i upravljanje i Skupine za tehničko savjetovanje u vezi s projektnim planovima i programima rada, |
| --- | --- |

—

analiziranje i uklanjanje preklapanja nadležnosti Odbora za administraciju i upravljanje i Skupine za tehničko savjetovanje u vezi s projektnim planovima i programima rada,

| — | uvođenje odredbi o doprinosima države domaćina ITER-a, |
| --- | --- |

—

uvođenje odredbi o doprinosima države domaćina ITER-a,

| — | uvođenje zahtjeva u Prilog III. („Financijska uredba: opća načela”) da se u Financijskoj uredbi Zajedničkog poduzeća utvrde pravila i postupci za evaluaciju doprinosa u naravi, |
| --- | --- |

—

uvođenje zahtjeva u Prilog III. („Financijska uredba: opća načela”) da se u Financijskoj uredbi Zajedničkog poduzeća utvrde pravila i postupci za evaluaciju doprinosa u naravi,

| — | uključivanje odredbi u članak 5. i Prilog III. kojima će se Zajedničkom poduzeću omogućiti da prima financiranje u obliku financijskih instrumenata povezanih s operacijama mješovitog financiranja koje se provode u skladu s budućim programom InvestEU, |
| --- | --- |

—

uključivanje odredbi u članak 5. i Prilog III. kojima će se Zajedničkom poduzeću omogućiti da prima financiranje u obliku financijskih instrumenata povezanih s operacijama mješovitog financiranja koje se provode u skladu s budućim programom InvestEU,

| — | objašnjenje uloge i doprinosa Ujedinjene Kraljevine s obzirom na njezin status u Euratomu, posebno s obzirom na potencijalno sudjelovanje u ITER-u, |
| --- | --- |

—

objašnjenje uloge i doprinosa Ujedinjene Kraljevine s obzirom na njezin status u Euratomu, posebno s obzirom na potencijalno sudjelovanje u ITER-u,

| — | uvođenje odredbi o sinergijama i suradnji između programa ITER i Programa Euratoma za istraživanje i osposobljavanje za razdoblje 2021. – 2025., |
| --- | --- |

—

uvođenje odredbi o sinergijama i suradnji između programa ITER i Programa Euratoma za istraživanje i osposobljavanje za razdoblje 2021. – 2025.,

| — | razmatranje suradnje s malim i srednjim privatnim subjektima u području disruptivnih tehnologija, primjerice s novoosnovanim poduzećima koja eksperimentiraju s novim pristupima i tehnologijama, u sklopu istraživačkog programa i mreže organizacija u području znanstvenih i tehnoloških istraživanja povezanih s fuzijom, |
| --- | --- |

—

razmatranje suradnje s malim i srednjim privatnim subjektima u području disruptivnih tehnologija, primjerice s novoosnovanim poduzećima koja eksperimentiraju s novim pristupima i tehnologijama, u sklopu istraživačkog programa i mreže organizacija u području znanstvenih i tehnoloških istraživanja povezanih s fuzijom,

| — | pojašnjenje odredbi o godišnjim izvješćima i ocjenama koje sastavlja Zajedničko poduzeće, |
| --- | --- |

—

pojašnjenje odredbi o godišnjim izvješćima i ocjenama koje sastavlja Zajedničko poduzeće,

| — | uključivanje preporuke za istraživanje daljnje moguće uporabe materijala koji se trenutačno upotrebljavaju u projektu ITER u tekst prijedloga. |
| --- | --- |

—

uključivanje preporuke za istraživanje daljnje moguće uporabe materijala koji se trenutačno upotrebljavaju u projektu ITER u tekst prijedloga.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 90, 30.3.2007., str. 58.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/27

---

P8_TA(2019)0012

Procjena načina korištenja proračuna EU-a za reformu javnog sektora

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o procjeni načina korištenja proračuna EU-a za reformu javnog sektora (2018/2086(INI))

(2020/C 411/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Reforma javnog sektora: način korištenja proračuna EU-a za poticanje reforme”, koju je Glavna uprava za unutarnju politiku objavila 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Reforma javnog sektora: način korištenja proračuna EU-a za poticanje reforme”, koju je Glavna uprava za unutarnju politiku objavila 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir strategiju Europa 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Europa 2020.,

| — | uzimajući u obzir aktualno razdoblje financiranja EU-a (2014. – 2020.) i prijedlog Komisije za novi višegodišnji financijski okvir (VFO) (2021. – 2028.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktualno razdoblje financiranja EU-a (2014. – 2020.) i prijedlog Komisije za novi višegodišnji financijski okvir (VFO) (2021. – 2028.),

| — | uzimajući u obzir dogovor koji su suzakonodavci postigli u srpnju 2018. da se poveća Proračun potpore strukturnim reformama (SRSP) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dogovor koji su suzakonodavci postigli u srpnju 2018. da se poveća Proračun potpore strukturnim reformama (SRSP)

| — | uzimajući u obzir članak 197. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 197. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za regionalni razvoj (A8-0378/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za regionalni razvoj (A8-0378/2018),

| A. | budući da je javna uprava država članica ključna za izvršenje proračuna EU-a te da ona, ako je djelotvorna, može pomoći pri uspostavi suvremenih sustava kojima se poboljšava blagostanje i dobrobit u EU-u; |
| --- | --- |

A.

budući da je javna uprava država članica ključna za izvršenje proračuna EU-a te da ona, ako je djelotvorna, može pomoći pri uspostavi suvremenih sustava kojima se poboljšava blagostanje i dobrobit u EU-u;

| B. | budući da novi prijedlog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), u sadašnjem obliku, ne sadrži poseban cilj za javnu upravu; |
| --- | --- |

B.

budući da novi prijedlog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), u sadašnjem obliku, ne sadrži poseban cilj za javnu upravu;

| 1. | napominje da su nadležnosti javne uprave raspoređene na razne službe Komisije i da se time komplicira uspješno upravljanje nadležnim službama, programima i inicijativama koji se financiraju iz EU-a; zalaže se za bolju koordinaciju svih programa tehničke pomoći kako bi se izbjeglo udvostručavanje i nedostatak učinkovitosti mjera, čime bi svi napori Komisije u promicanju udruživanja sredstava u cilju iskorištavanja sinergije postali uzaludni; poziva Komisiju da poboljša svoje sustave za razmjenu dobrih praksi kako bi pomogla državama članicama da implementiraju najbolje prakse bez da se nameću politike koje su usmjerene na devalvaciju plaća i socijalno neodržive reforme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva sljedećeg predsjednika Komisije da jednog povjerenika imenuje nadležnim za pitanja bolje javne uprave; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je učinkovita reforma javnog sektora nužna kako bi se državama članicama mogla pružiti pomoć u prilagodbi na promjenjive okolnosti, za jačanje otpornosti kako bi se spriječile buduće krize, širenje e-uprave i poboljšanje pružanja usluga diljem EU-a, osobito u pogledu novih tehnologija i sustava informacijske tehnologije, te da bi se njome uvelike pomoglo u smanjenju otpada i izloženosti otpadu te smanjenju gubitaka ili zlouporabe sredstava Unije; stoga traži da se i u sljedećim programskim razdobljima predvide sredstva za uvođenje e-uprave, u skladu s načelima i prioritetima navedenima u akcijskom planu EU-a za e-upravu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primjećuje da, osobito u regijama koje zaostaju, dolazi do poteškoća u pristupu sredstvima i njihovoj upotrebi, i to zbog birokracije, problema oko administrativnih kapaciteta ili zbog nepravilnosti; stoga se nada da će države članice provesti unutarnje reforme kojima će se postići konkretnija primjena načela dobrog upravljanja i ubrzati sudski postupci; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da se iz proračuna EU-a daje oko devet milijardi EUR za pomoć državama članicama EU-a u reformi javne uprave; potiče Komisiju da tu financijsku potporu poprati ciljanim mjerama za dijeljenje znanja, iskustava i dobrih praksi među državama članicama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisija da ojača suradnju s državama članicama u cilju pružanja podrške regijama koje zaostaju te kako bi se poboljšali kapaciteti i administrativno upravljanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na mjere kojima se potiče provedba programa za promicanje razvoja i provedba strategija za ljudske resurse, između ostalog kroz razmjenu najbolje prakse među državama članicama, koja uključuje i čelnike i ostale visokopozicionirane osobe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da su često postojala brojna preklapanja između konkretnih operativnih programa i drugih izvora financiranja EU-a te poziva na podnošenje prijedloga; u skladu s tim nada se poboljšanju mjera za poticanje koordinacije, komplementarnosti i pojednostavljenja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je važno zajamčiti da se operativni programi provode na najučinkovitiji i najpristupačniji mogući način; smatra da je ključno da države članice ne nameću dodatna pravila kojima bi se korisniku otežala upotreba sredstava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da Komisija nema ni standardizirani zajednički okvir za procjenjivanje javne uprave ni metodu za sustavno prikupljanje podataka; sa zabrinutosti primjećuje da Komisija zbog nedostatka tih instrumenata provodi nepotpune analize problema u državama članicama; predlaže ponovno uvođenje poglavlja posvećenog javnoj upravi u godišnji pregled rasta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da unaprijed ocijeni administrativni kapacitet struktura odgovornih za provedbu razvojnih politika i da, za projekte od posebne strateške važnosti, potiče upotrebu nacionalnih tijela i agencija koje mogu poboljšati i ubrzati provedbu programa i pojedinačnih operacija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi se VFO trebao iskoristiti kako bi se dao poticaj programima kojima se postiže bolja javna uprava, osobito radi pružanja pomoći državama članicama u teškim ekonomskim situacijama, i uviđa da se u takvim slučajevima tim državama članicama može pomoći reformama u području sustava javne uprave; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja činjenicu da su izneseni prijedlozi za sljedeći VFO kojima se želi izbjeći preklapanja programa i potaknuti daljnje pojednostavljenje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče Komisiju da, u suradnji s državama članicama, razvije poseban okvir za procjenu koji bi obuhvaćao kvantitativne i kvalitativne aspekte visokokvalitetne javne uprave i da razvije vlastite analitičke kapacitete; ističe da je potrebno utvrditi individualne slabosti u svakoj državi članici te, u okviru dostupnih sredstava, promicati mjere kojima bi se uklonili ti problemi jačanjem kriterija za ex ante uvjete i postavljanjem ciljeva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | predlaže da Komisija poboljša dijalog o politikama s državama članicama tako da osigura osnivanje namjenskog foruma; |
| --- | --- |

15.

| 16. | predlaže da se u parlamentarnom kalendaru predvidi vrijeme koje će biti namijenjeno za strukturirani dijalog s nacionalnim parlamentima o problemima povezanima s poboljšavanjem javne uprave diljem EU-a; poziva EU da poboljša praćenje i procjenjivanje europskih strukturnih i investicijskih fondova u okviru tematskog cilja 11., na način da uvede konkretne pokazatelje za procjenu napretka u pogledu postizanju ciljeva i prioriteta Unije u području reforme javne uprave; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja razvoj referentne vrijednosti za procjenu kapaciteta javne uprave država kandidatkinja za članstvo u EU-u da preuzmu odgovornosti povezane s članstvom u EU-u; nada se da će države članice provesti unutarnje reforme kojima će se postići opipljiviji učinci iz perspektive načela dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da se Nagradom za javni sektor (EPSA) koju sufinanciraju Komisija i neke države članice okupljaju najbolji, najinovativniji i najučinkovitiji subjekti u europskom javnom sektoru; smatra da bi Komisija trebala osigurati bolje osposobljavanje i razmjenu informacija i nastojati proširiti svoj utjecaj diljem Europe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da je unutar javnih uprava potrebno promicati inovativne procese kojima se promiče bolja povezanost, digitalizacija i kvalitetne digitalne usluge za građane, poduzeća i tijela javne vlasti te istovremeno pratiti u stopu brzi razvoj novih tehnologija u predmetnim područjima; pozdravlja činjenicu da se novim Prijedlogom uredbe o zajedničkim odredbama budućim korisnicima pružaju informacije koje im omogućuju najbrže moguće korištenje sustava; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uviđa da je angažman lokalne uprave preduvjet da se u ovom području postignu ciljevi na razini EU-a; skreće pozornost na prijedlog Deklaracije iz Tallinna o poboljšanju zajedničke strukture uprave s lokalnim i regionalnim tijelima na nacionalnoj razini (2); |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozitivno gleda na postojeće mreže (3) koje okupljaju predstavnike država članica, naročito onih koje primaju sredstva od EU-a, u cilju poboljšanja javne uprave dijeljenjem najboljih praksi i uzajamnog učenja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mišljenja je da bi postojeće mreže mogle znatno poboljšati svoju učinkovitost postavljanjem ambicioznijih ciljeva i razvijanjem proaktivnijih pristupa, kao što je benchlearning, unutar kojeg se samoocjena država članica kombinira s poboljšanim sustavom istorazinskog ocjenjivanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da je javna uprava visoke kvalitete osnovni preduvjet za postizanje ciljeva politike EU-a u okviru VFO-a i drugdje; naglašava važnost dobre komunikacije i političke osviještenosti za izgradnju povjerenja i poticanju programa i inicijativa pozitivnih reformi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da je potrebno provoditi stalne procjene kako bi se utvrdilo jesu li kohezijske politike usklađene s načelom dodatnosti i komplementarnosti u pogledu operacija koje se financiraju redovnim sredstvima, među ostalim kako bi se spriječilo da kohezijska politika postane zamjena za redovna nacionalna sredstva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da bi se praćenje, unatoč kvantitativnom povećanju sredstava ESIF-a za regionalni provedbeni plan (RIP) u zadnjem programskom razdoblju, moglo poboljšati kako bi se procijenilo koliki je učinak tog financiranja na RIP; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva na nastavak djelovanja radnih skupina Komisije zaduženih da nacionalnim tijelima država članica pomognu u boljoj provedbi sredstava kohezijske politike u onim državama članicama koje zaostaju u pogledu korištenja sredstava iz ESIF-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava važnost programa za potporu reformama te se nada da će program biti ojačan u sljedećem programskom razdoblju zahvaljujući jasnom definiranju njegove uloge posrednika, a ne tehničke pomoći, da će biti poboljšan u smislu učinkovitosti i efikasnosti te da se proračun za koheziju neće smanjiti u iznosima koje trenutačno predlaže Komisija za VFO 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da EU, unatoč tome što nema izravnu pravnu nadležnost za upravni sektor, ima pozitivan učinak na javne uprave država članica, a posebno ima neizravnu ulogu jer unutar pravne stečevine Zajednice utvrđuje administrativne standarde i omogućuje razmjenu najboljih praksi u cijeloj Uniji te stavlja na raspolaganje proračunske instrumente čiji je cilj poduprijeti i poticati reformu javne uprave jačanjem administrativnih kapaciteta i učinkovitosti uprava te poticanjem inovacija u javnom sektoru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Studija – „Reforma javnog sektora: način korištenja proračuna EU-a za poticanje reforme”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel D za proračunska pitanja, 2016.

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/ministerial-declaration-egovernment-tallinn-declaration

(3)  Europska mreža javnih uprava (EUPAN); tematska mreža za javnu upravu i ostale platforme i mreže s posebnim usmjerenjem na pravdu, borbu protiv korupcije, digitalizaciju, javnu nabavu, itd.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/30

---

P8_TA(2019)0013

Smjernice EU-a i mandat posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Smjernicama EU-a i mandatu posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a (2018/2155(INI))

(2020/C 411/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir međunarodnu zaštitu slobode mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja zajamčenu člankom 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima (UDHR) iz 1948., člankom 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima (ICCPR) iz 1966., Deklaracijom o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjeroispovijesti ili uvjerenja iz 1981., člankom 9. Europske konvencije o ljudskim pravima i člancima 10., 21. i 22. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodnu zaštitu slobode mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja zajamčenu člankom 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima (UDHR) iz 1948., člankom 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima (ICCPR) iz 1966., Deklaracijom o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjeroispovijesti ili uvjerenja iz 1981., člankom 9. Europske konvencije o ljudskim pravima i člancima 10., 21. i 22. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Napomenu br. 22 Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 30. srpnja 1993. o članku 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948. i njegovu Rezoluciju br. 16/18 od 12. travnja 2011. o suzbijanju nesnošljivosti, negativnih stereotipa i stigmatizacije, diskriminacije i poticanja nasilja te nasilja nad osobama na temelju njihove vjeroispovijesti ili uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Napomenu br. 22 Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 30. srpnja 1993. o članku 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948. i njegovu Rezoluciju br. 16/18 od 12. travnja 2011. o suzbijanju nesnošljivosti, negativnih stereotipa i stigmatizacije, diskriminacije i poticanja nasilja te nasilja nad osobama na temelju njihove vjeroispovijesti ili uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 2. i 21., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 2. i 21.,

| — | uzimajući u obzir članak 17. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. veljače 2011. o netoleranciji, diskriminaciji i nasilju na temelju vjeroispovijesti ili uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. veljače 2011. o netoleranciji, diskriminaciji i nasilju na temelju vjeroispovijesti ili uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir Strateški okvir i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju koje je Vijeće donijelo 25. lipnja 2012. te Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški okvir i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju koje je Vijeće donijelo 25. lipnja 2012. te Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a od 24. lipnja 2013. o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a od 24. lipnja 2013. o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta od 13. lipnja 2013. o nacrtu smjernica EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere ili uvjerenja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta od 13. lipnja 2013. o nacrtu smjernica EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere ili uvjerenja (1),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 20. siječnja 2011. o položaju kršćana u kontekstu slobode vjeroispovijesti (2), od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (3) i od 14. prosinca 2017. o položaju naroda Rohingya (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 20. siječnja 2011. o položaju kršćana u kontekstu slobode vjeroispovijesti (2), od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (3) i od 14. prosinca 2017. o položaju naroda Rohingya (4),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju od 9. srpnja 2015. o novom pristupu EU-a ljudskim pravima i demokraciji: ocjena rada Europske zaklade za demokraciju (EED) od njezina osnivanja (5), osobito njezinih stavaka 27. i 28., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju od 9. srpnja 2015. o novom pristupu EU-a ljudskim pravima i demokraciji: ocjena rada Europske zaklade za demokraciju (EED) od njezina osnivanja (5), osobito njezinih stavaka 27. i 28.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije od 14. prosinca 2016. (6) i od 23. studenoga 2017. (7), odnosno godišnja izvješća za 2015. i 2016. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije o njima, za 2015. osobito stavak 14. Rezolucije iz 2016., a za 2016. osobito stavak 8. Rezolucije iz 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije od 14. prosinca 2016. (6) i od 23. studenoga 2017. (7), odnosno godišnja izvješća za 2015. i 2016. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije o njima, za 2015. osobito stavak 14. Rezolucije iz 2016., a za 2016. osobito stavak 8. Rezolucije iz 2017.,

| — | uzimajući u obzir „Akcijski plan iz Rabata” o zabrani zagovaranja nacionalne, rasne ili vjerske mržnje kojom se potiče na diskriminaciju, neprijateljstvo ili nasilje koji je 5. listopada 2012. objavio Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (OHCHR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Akcijski plan iz Rabata” o zabrani zagovaranja nacionalne, rasne ili vjerske mržnje kojom se potiče na diskriminaciju, neprijateljstvo ili nasilje koji je 5. listopada 2012. objavio Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (OHCHR),

| — | uzimajući u obzir mandat posebnog izaslanika za promicanje slobode misli, savjesti i vjeroispovijesti izvan EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mandat posebnog izaslanika za promicanje slobode misli, savjesti i vjeroispovijesti izvan EU-a,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 235/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za demokraciju i ljudska prava širom svijeta (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 235/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za demokraciju i ljudska prava širom svijeta (8),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. svibnja 2014. o pristupu razvojnoj suradnji temeljenom na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava te radni dokument službi Komisije od 30. travnja 2014. naslovljen „Skup alata – pristup temeljen na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava za razvojnu suradnju EU-a” (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. svibnja 2014. o pristupu razvojnoj suradnji temeljenom na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava te radni dokument službi Komisije od 30. travnja 2014. naslovljen „Skup alata – pristup temeljen na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava za razvojnu suradnju EU-a” (SWD(2014)0152),

| — | uzimajući u obzir dodjelu Nagrade Saharov Europskog parlamenta za slobodu mišljenja saudijskom blogeru Raifu Badawiju 2015. za izvanredne napore da potakne otvorenu raspravu o religiji i politici u svojoj zemlji; uzimajući u obzir to što je i dalje pritvoren nakon što je osuđen na deset godina zatvora, 1 000 udaraca bičem i veliku novčanu kaznu za navodno „vrijeđanje islama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dodjelu Nagrade Saharov Europskog parlamenta za slobodu mišljenja saudijskom blogeru Raifu Badawiju 2015. za izvanredne napore da potakne otvorenu raspravu o religiji i politici u svojoj zemlji; uzimajući u obzir to što je i dalje pritvoren nakon što je osuđen na deset godina zatvora, 1 000 udaraca bičem i veliku novčanu kaznu za navodno „vrijeđanje islama”,

| — | uzimajući u obzir slučaj pakistanske kršćanke Asije Bibi koja je bila pritvorena i osuđena na smrt zbog blasfemije, kao i njezinu nedavnu oslobađajuću presudu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir slučaj pakistanske kršćanke Asije Bibi koja je bila pritvorena i osuđena na smrt zbog blasfemije, kao i njezinu nedavnu oslobađajuću presudu,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0449/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0449/2018),

| A. | budući da je sloboda mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti i uvjerenja, koja se u okviru EU-a i u ovoj Rezoluciji obično naziva slobodom vjeroispovijesti ili uvjerenja (FoRB), ljudsko pravo svojstveno svim ljudskim bićima i temeljno pravo pojedinaca koje je na istoj razini sa svim drugim njegovim pravima te ne smije biti podložno nijednoj vrsti diskriminacije, kako je zajamčeno međunarodnim i europskim osnivačkim tekstovima, uključujući Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Europsku konvenciju o ljudskim pravima i Povelju Europske unije o temeljnim pravima; budući da svaka osoba ima pravo na poštovanje svih ljudskih prava priznatih u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima i u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, bez diskriminacije na temelju rase, etničke pripadnosti, roda, seksualne orijentacije, vjerskih uvjerenja ili njihova nepostojanja; budući da se, u skladu s člankom 21. Ugovora o Europskoj uniji, vanjsko djelovanje Unije vodi načelima koja su dovela do njezina nastanka; budući da se u skladu s člankom 2. Ugovora Unija temelji na društvima koja karakteriziraju pluralizam i tolerancija; |
| --- | --- |

A.

budući da je sloboda mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti i uvjerenja, koja se u okviru EU-a i u ovoj Rezoluciji obično naziva slobodom vjeroispovijesti ili uvjerenja (FoRB), ljudsko pravo svojstveno svim ljudskim bićima i temeljno pravo pojedinaca koje je na istoj razini sa svim drugim njegovim pravima te ne smije biti podložno nijednoj vrsti diskriminacije, kako je zajamčeno međunarodnim i europskim osnivačkim tekstovima, uključujući Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Europsku konvenciju o ljudskim pravima i Povelju Europske unije o temeljnim pravima; budući da svaka osoba ima pravo na poštovanje svih ljudskih prava priznatih u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima i u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, bez diskriminacije na temelju rase, etničke pripadnosti, roda, seksualne orijentacije, vjerskih uvjerenja ili njihova nepostojanja; budući da se, u skladu s člankom 21. Ugovora o Europskoj uniji, vanjsko djelovanje Unije vodi načelima koja su dovela do njezina nastanka; budući da se u skladu s člankom 2. Ugovora Unija temelji na društvima koja karakteriziraju pluralizam i tolerancija;

| B. | budući da je načelo odvojenosti crkve i države vodeće načelo državnog uređenja širom svijeta i u Europi; |
| --- | --- |

B.

budući da je načelo odvojenosti crkve i države vodeće načelo državnog uređenja širom svijeta i u Europi;

| C. | budući da je Europski parlament definirao sekularizam kao striktno razdvajanje vjerskih i političkih vlasti, što podrazumijeva odbijanje svih vjerskih uplitanja u funkcioniranje javnih institucija i svakog uplitanja javnih institucija u vjerska pitanja, osim u svrhu zaštite javne sigurnosti i reda (uključujući poštovanje slobode drugih) i jamčenja svima, kako vjernicima tako i agnosticima te ateistima, iste slobode savjesti; |
| --- | --- |

C.

budući da je Europski parlament definirao sekularizam kao striktno razdvajanje vjerskih i političkih vlasti, što podrazumijeva odbijanje svih vjerskih uplitanja u funkcioniranje javnih institucija i svakog uplitanja javnih institucija u vjerska pitanja, osim u svrhu zaštite javne sigurnosti i reda (uključujući poštovanje slobode drugih) i jamčenja svima, kako vjernicima tako i agnosticima te ateistima, iste slobode savjesti;

| D. | budući da FoRB obuhvaća pravo pojedinca da bira u što želi ili ne želi vjerovati, pravo da promijeni ili napusti svoju vjeroispovijest ili uvjerenje bez ikakvih ograničenja i pravo da prakticira i iskazuje svoje mišljenje, savjest, vjeroispovijest i uvjerenje, samostalno ili u zajednici, privatno ili javno; budući da se iskazivanje mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja može obavljati kroz bogoslužje, obrede, prakticiranje i podučavanje; budući da FoRB podrazumijeva pravo zajednica vjernika i nevjernika da održavaju ili napuste svoj sustav vrijednosti i da se ponašaju u skladu s njim te pravo njihovih vjerskih, sekularnih nekonfesionalnih organizacija na priznatu pravnu osobnost; budući da su zaštita prava pojedinaca da pripadaju bilo kojoj vjeri ili da ne pripadaju nijednoj i učinkovito rješavanje povreda slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja, kao što su diskriminacija ili pravna ograničenja temeljena na vjeroispovijesti ili uvjerenju, osnovni uvjeti za jamčenje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja kod pojedinaca na jednakoj osnovi; |
| --- | --- |

D.

budući da FoRB obuhvaća pravo pojedinca da bira u što želi ili ne želi vjerovati, pravo da promijeni ili napusti svoju vjeroispovijest ili uvjerenje bez ikakvih ograničenja i pravo da prakticira i iskazuje svoje mišljenje, savjest, vjeroispovijest i uvjerenje, samostalno ili u zajednici, privatno ili javno; budući da se iskazivanje mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja može obavljati kroz bogoslužje, obrede, prakticiranje i podučavanje; budući da FoRB podrazumijeva pravo zajednica vjernika i nevjernika da održavaju ili napuste svoj sustav vrijednosti i da se ponašaju u skladu s njim te pravo njihovih vjerskih, sekularnih nekonfesionalnih organizacija na priznatu pravnu osobnost; budući da su zaštita prava pojedinaca da pripadaju bilo kojoj vjeri ili da ne pripadaju nijednoj i učinkovito rješavanje povreda slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja, kao što su diskriminacija ili pravna ograničenja temeljena na vjeroispovijesti ili uvjerenju, osnovni uvjeti za jamčenje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja kod pojedinaca na jednakoj osnovi;

| E. | budući da su teistička, neteistička i ateistička uvjerenja, kao i pravo na neizražavanje ikakve vjeroispovijesti ili uvjerenja, također zaštićeni člankom 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; budući da je imanje ili neimanje vjeroispovijesti ili uvjerenja apsolutno pravo koje se ne smije ograničavati ni pod kojim okolnostima; |
| --- | --- |

E.

budući da su teistička, neteistička i ateistička uvjerenja, kao i pravo na neizražavanje ikakve vjeroispovijesti ili uvjerenja, također zaštićeni člankom 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; budući da je imanje ili neimanje vjeroispovijesti ili uvjerenja apsolutno pravo koje se ne smije ograničavati ni pod kojim okolnostima;

| F. | budući da su sva ljudska prava i temeljne slobode nedjeljivi, međuovisni i međusobno povezani; budući da FoRB uključuje elemente mnogih drugih ljudskih prava i temeljnih sloboda, o kojima i ovisi, kao što su sloboda izražavanja te sloboda okupljanja i udruživanja, koji zajedno imaju važnu ulogu u borbi protiv svih oblika netolerancije i diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja; |
| --- | --- |

F.

budući da su sva ljudska prava i temeljne slobode nedjeljivi, međuovisni i međusobno povezani; budući da FoRB uključuje elemente mnogih drugih ljudskih prava i temeljnih sloboda, o kojima i ovisi, kao što su sloboda izražavanja te sloboda okupljanja i udruživanja, koji zajedno imaju važnu ulogu u borbi protiv svih oblika netolerancije i diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja;

| G. | budući da sloboda vjeroispovijesti prestaje ugrožavanjem prava i sloboda drugih te da prakticiranje religije ili uvjerenja ni u kojem slučaju ne smije biti izgovor kojim se opravdava nasilni ekstremizam ili sakaćenje, niti dati slobodu za provođenje postupaka kojima se ugrožava inherentno dostojanstvo pojedinca; |
| --- | --- |

G.

budući da sloboda vjeroispovijesti prestaje ugrožavanjem prava i sloboda drugih te da prakticiranje religije ili uvjerenja ni u kojem slučaju ne smije biti izgovor kojim se opravdava nasilni ekstremizam ili sakaćenje, niti dati slobodu za provođenje postupaka kojima se ugrožava inherentno dostojanstvo pojedinca;

| H. | budući da poštovanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izravno doprinosi demokraciji, razvoju, vladavini prava, miru i stabilnosti; budući da su povrede FoRB-a raširene, da utječu na ljude u svim dijelovima svijeta, narušavaju dostojanstvo ljudskog života i povećavaju netoleranciju, što je često rani pokazatelj mogućeg nasilja i sukoba; budući da države moraju postupati s dužnom pažnjom kako bi spriječile, istražile i kažnjavale nasilje nad osobama na temelju njihove vjeroispovijesti ili uvjerenja i prijetnje takvim nasiljem, kao i osigurati odgovornost u slučaju da dođe do takvih povreda; |
| --- | --- |

H.

budući da poštovanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izravno doprinosi demokraciji, razvoju, vladavini prava, miru i stabilnosti; budući da su povrede FoRB-a raširene, da utječu na ljude u svim dijelovima svijeta, narušavaju dostojanstvo ljudskog života i povećavaju netoleranciju, što je često rani pokazatelj mogućeg nasilja i sukoba; budući da države moraju postupati s dužnom pažnjom kako bi spriječile, istražile i kažnjavale nasilje nad osobama na temelju njihove vjeroispovijesti ili uvjerenja i prijetnje takvim nasiljem, kao i osigurati odgovornost u slučaju da dođe do takvih povreda;

| I. | budući da, sukladno članku 21. UEU-a, EU promiče i brani univerzalnost i nedjeljivost ljudskih prava, temeljnih sloboda i poštovanja ljudskog dostojanstva kao dio vodećih načela svoje vanjske politike; |
| --- | --- |

I.

budući da, sukladno članku 21. UEU-a, EU promiče i brani univerzalnost i nedjeljivost ljudskih prava, temeljnih sloboda i poštovanja ljudskog dostojanstva kao dio vodećih načela svoje vanjske politike;

| J. | budući da vjerska ograničenja i neprijateljstva koja stvaraju vlade ili društva još uvijek postoje u mnogim zemljama; budući da se određene vjerske manjine suočavaju s ozbiljnim prijetnjama i progonom od strane državnih i nedržavnih aktera; budući da su borci za ljudska prava koji se diljem svijeta bore za slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja sve češće žrtve prijetnji i napada; |
| --- | --- |

J.

budući da vjerska ograničenja i neprijateljstva koja stvaraju vlade ili društva još uvijek postoje u mnogim zemljama; budući da se određene vjerske manjine suočavaju s ozbiljnim prijetnjama i progonom od strane državnih i nedržavnih aktera; budući da su borci za ljudska prava koji se diljem svijeta bore za slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja sve češće žrtve prijetnji i napada;

| K. | budući da je s ciljem unapređivanja slobode misli, savjesti i vjeroispovijesti na temelju vanjske politike EU-a Vijeće u lipnju 2013. donijelo Smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode misli, savjesti i vjeroispovijesti, a u svibnju 2016. Komisija je imenovala prvog posebnog izaslanika za promicanje slobode misli, savjesti i vjeroispovijesti izvan EU-a na jednogodišnji mandat, koji je otad dvaput produžen za isto razdoblje; |
| --- | --- |

K.

budući da je s ciljem unapređivanja slobode misli, savjesti i vjeroispovijesti na temelju vanjske politike EU-a Vijeće u lipnju 2013. donijelo Smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode misli, savjesti i vjeroispovijesti, a u svibnju 2016. Komisija je imenovala prvog posebnog izaslanika za promicanje slobode misli, savjesti i vjeroispovijesti izvan EU-a na jednogodišnji mandat, koji je otad dvaput produžen za isto razdoblje;

| L. | budući da je EU promicao FoRB na međunarodnoj razini i putem multilateralnih foruma, osobito tako što je preuzimao inicijativu u tematskim rezolucijama o FoRB-u na Općoj skupštini UN-a i u Vijeću UN-a za ljudska prava (UNHCR) te podupirao mandat posebnog izvjestitelja UN-a za FoRB i radio s njim, ali i tako što je surađivao s trećim zemljama sličnih stavova; |
| --- | --- |

L.

budući da je EU promicao FoRB na međunarodnoj razini i putem multilateralnih foruma, osobito tako što je preuzimao inicijativu u tematskim rezolucijama o FoRB-u na Općoj skupštini UN-a i u Vijeću UN-a za ljudska prava (UNHCR) te podupirao mandat posebnog izvjestitelja UN-a za FoRB i radio s njim, ali i tako što je surađivao s trećim zemljama sličnih stavova;

| M. | budući da su promicanje misli, savjesti i vjeroispovijesti, uključujući kroz potporu civilnog društva za zaštitu prava vjernika i nevjernika, pojedinaca koji pripadaju vjerskim manjinama i manjinama prema uvjerenju, potpora borcima za ljudska prava i borba protiv diskriminacije, osobito na temelju vjeroispovijesti ili uvjerenja, kao i promicanje međukulturnog i međuvjerskog dijaloga, temeljni prioritet prema Europskom instrumentu za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) za razdoblje 2014. – 2020.; budući da su se sredstvima iz Europskog razvojnog fonda (ERF) i financijskih instrumenata EU-a kao što su Instrument za financiranje razvojne suradnje (DCI), Europski instrument za susjedstvo (ENI), Instrument za doprinos stabilnosti i miru (IcSP) i Instrument pretpristupne pomoći (IPA) također podupirali projekti za poboljšanje okruženja za slobodu misli, savjesti i vjeroispovijesti; |
| --- | --- |

M.

budući da su promicanje misli, savjesti i vjeroispovijesti, uključujući kroz potporu civilnog društva za zaštitu prava vjernika i nevjernika, pojedinaca koji pripadaju vjerskim manjinama i manjinama prema uvjerenju, potpora borcima za ljudska prava i borba protiv diskriminacije, osobito na temelju vjeroispovijesti ili uvjerenja, kao i promicanje međukulturnog i međuvjerskog dijaloga, temeljni prioritet prema Europskom instrumentu za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) za razdoblje 2014. – 2020.; budući da su se sredstvima iz Europskog razvojnog fonda (ERF) i financijskih instrumenata EU-a kao što su Instrument za financiranje razvojne suradnje (DCI), Europski instrument za susjedstvo (ENI), Instrument za doprinos stabilnosti i miru (IcSP) i Instrument pretpristupne pomoći (IPA) također podupirali projekti za poboljšanje okruženja za slobodu misli, savjesti i vjeroispovijesti;

| 1. | budući da je sloboda mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti i uvjerenja, koja se u okviru EU-a i u ovoj Rezoluciji obično naziva slobodom vjeroispovijesti ili uvjerenja (FoRB), univerzalno ljudsko pravo, vrijednost EU-a te važan i neporeciv stup dostojanstva, koji uvelike utječe na sve pojedince, njihov osobni identitet i razvoj te na društva; ističe da svaki pojedinac mora imati slobodu da donosi odluke o vlastitom životu u skladu s vlastitim uvjerenjima; naglašava da pravo na FoRB uključuje prava nevjerovanja, pravo na teističke, neteističke, agnostičke ili ateističke stavove i pravo na apostaziju; potvrđuje da svi akteri moraju na odgovarajući način štititi i promicati FoRB te ga jačati putem međureligijskog i međukulturnog dijaloga, u skladu s člankom 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima i vrijednostima Europske unije utvrđenima u UEU-u i Povelji o temeljnim pravima EU-a; naglašava obvezu država da jamče FoRB i jednako postupaju prema svim pojedincima, bez ikakve diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja, kako bi se očuvala mirna, demokratska i pluralistička društva u kojima se poštuje raznolikost i uvjerenja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da je posljednjih godina diljem svijeta došlo do naglog porasta povreda FoRB-a, uključujući progon vjernika ili nevjernika; osuđuje instrumentalizaciju vjerskih pitanja u političke svrhe te nasilje, uznemiravanje ili socijalne pritiske protiv svakog pojedinca ili skupine ljudi na temelju mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja; osuđuje progon i napade koje trpe etničke i vjerske skupine, nevjernici, ateisti i druge manjine, progon žena i djevojčica te progon pojedinaca na osnovi njihove seksualne orijentacije; osuđuje prisilna preobraćenja i štetne prakse kao što su genitalno sakaćenje žena, prisilni brakovi i određene druge prakse povezane s vjeroispovijestima ili uvjerenjima te traži da se hitno snosi odgovornost za te povrede; naglašava da su te povrede FoRB-a često uzrok ratova ili drugih vrsta oružanih sukoba ili da ih pogoršavaju, zbog čega dolazi do povreda humanitarnog prava, uključujući masovna ubojstva ili genocid; naglašava da se povredama slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja narušava demokracija, usporava razvoj i negativno utječe na uživanje drugih temeljnih sloboda i prava; ističe da to obvezuje međunarodnu zajednicu, EU i države članice da ponovno potvrde svoju odlučnost u promicanju slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja za sve te osnaže svoje djelovanje u tom pogledu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da su, sukladno članku 21. UEU-a, EU i države članice zajamčile da će poticati poštovanje ljudskih prava kao vodeće načelo vanjske politike EU-a; odlučno pozdravlja činjenicu da su u Smjernicama EU-a iz 2013. promicanje i zaštita FoRB-a uključeni u vanjsku politiku i vanjska djelovanja EU-a te u tom pogledu poziva na daljnje aktivnosti jačanja usmjerene na podizanje razine svijesti i provedbu Smjernica; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je, sukladno članku 17. UFEU-a, EU posvećen održavanju otvorenog, transparentnog i redovitog dijaloga s crkvama i religijskim, filozofskim i nekonfesionalnim organizacijama; ističe učinak tog dijaloga na poštovanje drugih ljudskih prava; naglašava da su neki međunarodni partneri EU-a često otvoreniji prema međuvjerskim i međukulturnim dijalozima te da se tako stvara početna točka za napredak u drugim područjima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe važnost dopiranja do nevjernika u zemljama u kojima se ne mogu organizirati i uživati slobodu okupljanja; |
| --- | --- |

5.

Strategija EU-a za promicanje i zaštitu slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja s pomoću međunarodnih odnosa i suradnje

| 6. | pozdravlja jače poticanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja u vanjskoj politici i vanjskim djelovanjima EU-a posljednjih godina, osobito putem Globalne strategije EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku te Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019.; pozdravlja činjenicu da velik broj partnerskih država sve više preuzima obveze za postizanje sukladnosti s odgovarajućim člancima 18. UDHR-a i ICCPR-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje da je predsjednik Komisije 2016. stvorio radno mjesto posebnog izaslanika za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a kao odgovor na rezoluciju Parlamenta od 4. veljače 2016.; smatra da je imenovanje posebnog izaslanika važan korak naprijed i jasno priznanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja u sklopu programa za ljudska prava vanjske politike i vanjskog djelovanja EU-a, bilateralnog kao i multilateralnog, u okviru razvojne suradnje; potiče posebnog izaslanika da nastavi sa svojim neprestanim trudom, suradnjom i usklađivanjem rada s posebnim predstavnikom EU-a za ljudska prava u tom pogledu, uključujući promicanje Smjernica EU-a; s odobravanjem prima na znanje aktivnu podršku povjerenika za međunarodnu suradnju i razvoj te Glavne uprave za međunarodnu suradnju i razvoj posebnom izaslaniku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava važnost zajedničkog rada na promicanju FoRB-a te međuvjerskog dijaloga i dijaloga među pripadnicima iste vjere, kao i dijaloga među zajednicama na temelju uvjerenja i pogleda na svijet te međukulturnih dijaloga radi sprečavanja vjerskog ekstremizma tako da se međusobno nadopunjuju i potiču kako bi se u svijetu poštovala sloboda vjeroispovijesti i uvjerenja, osobito među susjednim zemljama i drugim zemljama s kojima EU ima posebne odnose; ističe da su nekonfesionalne, humanističke i sekularne organizacije također ključni akteri u sprečavanju vjerskog ekstremizma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na povećanu suradnju radi sprečavanja progona manjina na temelju mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja, na stvaranje uvjeta za miran suživot u društvima koja karakterizira raznolikost te na osiguravanje stalnog dijaloga između vjerskih vođa i aktera, znanstvenika, crkava i drugih vjerskih organizacija, skupina nevjernika, nacionalnih institucija za ljudska prava, boraca za ljudska prava, organizacija za prava žena i organizacija mladih, predstavnika civilnog društva i medija; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i delegacije EU-a da sa svojim raznim sugovornicima definiraju skup zajedničkih ciljeva u pogledu unapređivanja FoRB-a u okviru dijaloga o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da religijska nepismenost, kao i nedostatak znanja i nepriznavanje uloge koju religije imaju u velikom dijelu čovječanstva, potiču pristranost i stereotipe koji doprinose povećanju napetosti, nerazumijevanja te bezobzirnog i nepoštenog postupanja prema stavovima i ponašanju velikog dijela stanovništva; ističe važnost obrazovanja za očuvanje i poticanje FoRB-a diljem svijeta te za borbu protiv netolerancije; poziva osobe na vodećim položajima u području informativnih i društvenih medija da pozitivno i s poštovanjem doprinose javnim raspravama te da pritom izbjegavaju negativnu pristranost i stereotipe u vezi s religijama i vjernicima te da svoju slobodu izražavanja koriste na odgovoran način, kao što zahtijeva članak 10. Europske konvencije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali zbog činjenice da neke države imaju, provode ili žele uvesti kaznene zakone kojima se propisuju kazne za bogohuljenje, preobraćenje ili apostaziju, uključujući smrtnu kaznu; žali zbog činjenice da se tim zakonima općenito teži ograničavanju FoRB i slobodi izražavanja te se često koriste kao oblik ugnjetavanja manjina, kao i političkog ugnjetavanja; skreće pozornost na situaciju nekih drugih zemalja kojima prijete sukobi ili postoji rizik od njih te u kojima su vjerska pitanja pokretači sukoba ili su instrumentalizirana; poziva EU da poveća svoju političku obvezu da kao prioritet vanjske politike odredi napore povezane sa svim uključenim zemljama s ciljem stavljanja izvan snage tih diskriminacijskih zakona te prestanka ugnjetavanja boraca za ljudska prava i smanjivanja prostora za djelovanje civilnog društva na vjerskoj osnovi; potiče EU da u sve pregovore koji se vode radi sklapanja sporazuma sa zemljama koje nisu članice EU-a uključi dijalog o ljudskim pravima koji će obuhvaćati poštovanje FoRB-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | osuđuje činjenicu što je Raif Badawi, dobitnik Nagrade Saharov, i dalje u pritvoru nakon nezakonitog suđenja, i apelira na saudijske vlasti da ga smjesta i bezuvjetno puste na slobodu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva pakistanske vlasti da osiguraju sigurnost Asije Bibi i njezine obitelji; |
| --- | --- |

13.

Posebni izaslanik za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a

| 14. | pozdravlja činjenicu da je posebni izaslanik utemeljio učinkovite radne mreže u Komisiji, kao i s Vijećem, Europskim parlamentom i s drugim dionicima; poziva posebnog izaslanika da svake godine izvješćuje o posjećenim zemljama i svojim tematskim prioritetima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Vijeće i Komisiju da u okviru procesa produljenja njegova mandata provedu transparentnu i sveobuhvatnu ocjenu djelotvornosti i dodane vrijednosti uloge posebnog izaslanika; poziva Vijeće i Komisiju da na temelju te ocjene na odgovarajući način podrže institucionalni mandat, kapacitete i dužnosti posebnog izaslanika, istražujući mogućnost višegodišnjeg mandata koji podliježe godišnjoj reviziji te razvojem radnih mreža u okviru svih relevantnih institucija EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da bi se dužnosti posebnog izaslanika trebale usredotočiti na promicanje slobode mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti i uvjerenja te na pravo na nevjerovanje, apostaziju i ateistička stajališta, također obraćajući pažnju na nevjernike u rizičnim situacijama; preporučuje da bi uloga posebnog izaslanika mogla uključivati kompetencije kao što su: poticanje vidljivosti, učinkovitosti, koherentnosti i odgovornosti politike EU-a za FoRB izvan EU-a; podnošenje godišnjeg izvješća o napretku Europskom parlamentu, Vijeću, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisiji te sveobuhvatnog izvješća o provedbi mandata posebnog izaslanika na njegovu kraju; i blisku suradnju s Radnom skupinom Vijeća za ljudska prava (COHOM-om); |
| --- | --- |

16.

| 17. | pohvaljuje rad posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava, uključujući u pogledu FoRB-a; naglašava da je pri razvijanju institucijskog mandata važno izbjeći udvostručavanje dužnosti i nadležnosti posebnog izaslanika i posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da je niz država članica nedavno stvorio nova radna mjesta za FoRB čija je uloga slična ulozi posebnog izaslanika; naglašava potrebu za dosljednim pristupom koji obuhvaća prava svih vjerskih zajednica, kao i nevjernika; potiče suradnju između posebnog izaslanika i nacionalnih dužnosnika zaduženih za FoRB izvan svoje zemlje, kao i Radne skupine za ljudska prava (COHOM) i Europskog parlamenta; poziva na unaprijeđenu suradnju te zajedničke i uzajamne napore delegacija EU-a i veleposlanstava država članica da zajamče dosljedan i jednoglasan stav u promicanju FoRB-a izvan EU-a te da podupiru zajednice i pojedince koji su suočeni s povredama FoRB-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | preporučuje da se razmotri mogućnost osnivanja neformalne savjetodavne radne skupine sastavljene od predstavnika država članica u području FoRB-a i drugih relevantnih institucija te predstavnika Europskog parlamenta i stručnjaka, znanstvenika i predstavnika civilnog društva, uključujući crkve i druge vjerske organizacije, kao i nekonfesionalne organizacije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | preporučuje da posebni izaslanik dodatno unaprijedi suradnju s kolegama na jednakim položajima izvan EU-a, osobito bliskom suradnjom s posebnim predstavnikom EU-a za ljudska prava i raznim posebnim izvjestiteljima UN-a, osobito izvjestiteljem o FoRB-u, kao i istraživanjem mogućnosti zajedničkih inicijativa EU-a i UN-a o diskriminaciji vjerskih skupina i manjina, kao i nevjernika te ljudi koji mijenjaju vjeru ili kritiziraju ili napuštaju vjeru, između ostalog sastavljajući zajedničke prijedloge o tome kako stati na kraj takvoj diskriminaciji; prima na znanje prijedlog da se pod pokroviteljstvom UN-a uspostavi službeni dan sjećanja na žrtve vjerskog progona i osobe koje su ga preživjele; |
| --- | --- |

20.

Smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja

| 21. | smatra da su Smjernice EU-a jasan skup političkih stavova, načela, normi i tema za prioritetne mjere, ali i alat za nadzor, procjenu, izvješćivanje i demarševe bilo kojeg predstavnika EU-a u trećim zemljama, koji omogućuju EU-u i državama članicama čvrst strateški temelj za učinkovito promicanje slobode misli, savjesti i vjeroispovijesti izvan EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva na hitnu učinkovitu provedbu Smjernica EU-a o FoRB-u kako bi EU postao utjecajniji u promicanju FoRB-a diljem svijeta; naglašava da je razumijevanje načina na koji se društva oblikuju na temelju ideja, religija i drugih oblika kulture i uvjerenja, uključujući nevjerovanje, te kako podliježu njihovu utjecaju, ključno za bolje shvaćanje promicanja FoRB u vanjskoj politici EU-a i u međunarodnoj suradnji; poziva na to da se posebna pozornost usmjeri na situaciju nevjernika, ateista i apostata koji se suočavaju s progonom, diskriminacijom i nasiljem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na jačanje znanja o FoRB i u tom pogledu pozdravlja napore ESVD-a i Komisije da osiguraju osposobljavanje u području pismenosti o povijesti religije i uvjerenja te stanja vjerskih manjina i nevjernika za dužnosnike EU-a i nacionalne diplomate, poštujući pritom načela pluralizma i neutralnosti; međutim, naglašava da su potrebni opsežniji i sustavniji programi osposobljavanja kojima bi se podigla razina svijesti i povećala primjena Smjernica EU-a među službenicima i diplomatima EU-a i država članica te učvrstila suradnja s posebnim izaslanikom; predlaže da se u osposobljavanje uključe akademski stručnjaci, sve crkve i vjerske zajednica te udruge, kao i nekonfesionalne organizacije, organizacije za ljudska prava i organizacija civilnog društva; poziva Komisiju i Vijeće da pruže dostatna sredstva za takve programe osposobljavanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i ESVD da se pobrinu da poglavlje posvećeno FoRB-u u godišnjim izvješćima EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu, kao i u godišnjim izvješćima o napretku provedbe Smjernica EU-a, bude dostavljeno Parlamentu i Vijeću; napominje da se u Smjernicama EU-a predviđa ocjena njihove provedbe od strane COHOM-a nakon trogodišnjeg razdoblja te da nijedna takva ocjena nije objavljena ni javno iznesena; poziva da se odmah objavi ta ocjena; smatra da je u ocjeni potrebno naglašavati najbolje prakse, prepoznati područja za napredak i navesti konkretne preporuke o provedbi u skladu s određenim vremenskim okvirom i ključnim točkama podložnima redovitoj godišnjoj ocjeni; poziva na uključivanje ocjene u godišnja izvješća EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava odgovornosti koje imaju kontaktne točke za ljudska prava u svim delegacijama EU-a i misijama ZSOP-a, među ostalim u vezi s FoRB-om; poziva na dodjeljivanje adekvatnih sredstava tim delegacijama i misijama kako bi one mogle raditi na praćenju, ocjenjivanju i izvještavanju u pogledu zabrinjavajućih situacija u vezi s ljudskim pravima te poštovanjem FoRB-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća na važnost strategija o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje kojima se mjere EU-a prilagođavaju konkretnoj situaciji i potrebama svake zemlje; poziva na obraćanje odgovarajuće pozornosti na pitanja povezana sa slobodom misli, savjesti i vjeroispovijesti uz izradu uputa za djelovanje EU-a, tako da se mogu rješavati u skladu sa strategijama o ljudskim pravima i demokraciji svaki put kada je ugroženo poštovanje slobode misli, savjesti i vjeroispovijesti; ponovno poziva da se zastupnicima Europskog parlamenta omogući pristup sadržaju strategija o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje; |
| --- | --- |

26.

Djelovanje EU-a u vezi sa slobodom misli, savjesti i vjeroispovijesti u multilateralnim forumima

| 27. | pozdravlja predanost EU-a promicanju FoRB-a u multilateralnim forumima, osobito unutar UN-a, Vijeća Europe i OESS-a i s Organizacijom islamske suradnje; podupire, u tom pogledu, suradnju EU-a s posebnim izvjestiteljem UN-a o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja te s Uredom visokog povjerenika UN-a za ljudska prava; preporučuje nastavak prakse EU-a u zauzimanju vodeće uloge u pogledu rezolucija o FoRB-u u Općoj skupštini UN-a i Vijeću UN-a za ljudska prava te u pokušaju izgradnje saveza i zastupanju zajedničkih stajališta s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama; poziva EU i Organizaciju islamske suradnje da razmisle o pripremi zajedničke rezolucije o FoRB-u u okviru UN-a; |
| --- | --- |

27.

Financijski instrumenti EU-a

| 28. | izražava zadovoljstvo što je FoRB prepoznat kao prioritet Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR); prima na znanje povećanje sredstava EIDHR-a izdvojenih za projekte povezane s FoRB-om od usvajanja Smjernica EU-a; poziva Komisiju i ESVD da zajamče da se diplomatski rad EU-a na promicanju ljudskih prava, uključujući FoRB, i projekti financirani iz EIDHR-a međusobno nadopunjuju, te da pri dodjeli sredstava djeluje u skladu s načelima pluralizma, neutralnosti i pravičnosti; naglašava da se FoRB može podupirati i drugim instrumentima osim sredstava namijenjenih za jamčenje ljudskih prava, među ostalim i onima posvećenima dimenziji sprečavanja sukoba ili obrazovanju i kulturi; poziva Komisiju i Vijeće da održavaju dovoljnu razinu financiranja projekata povezanih s FoRB-om u okviru vanjskih financijskih instrumenata EU-a unutar višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. – 2027.; poziva da se iz EIDHR-a također omogući financiranje zaštite ili izvlačenja slobodnih mislilaca i boraca za ljudska prava koji se u svojim zemljama podrijetla suočavaju s prijetnjama ili progonom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva na transparentnost u dodjeli financijskih sredstava i praćenje korištenja financijskih sredstava od strane vjerskih institucija i njihovih djelatnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da se politike EU-a u području mira, sigurnosti, sprečavanja sukoba te razvoja i suradnje suočavaju s izazovima za koje se rješenja mogu pronaći ako se uključe, između ostalog, crkve, vjerski vođe, akademski stručnjaci, religijske zajednice i udruge te zajednice i udruge na temelju uvjerenja te vjerske i nekonfesionalne organizacije, koje su sve važan dio civilnog društva; prepoznaje koliko je važno uzeti u obzir raznolikost crkvi, religijskih i vjerskih zajednica i udruga te vjerskih i nekonfesionalnih organizacija koje u stvarnosti provode razvojne i humanitarne akcije za zajednice i u suradnji s njima; poziva Vijeće i Komisiju da, gdje je to relevantno, uključe ciljeve i aktivnosti povezane s promicanjem i zaštitom slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja u programiranje financijskih instrumenata povezanih s tim politikama, točnije, ERF-a, DCI-ja, ENI-ja, IcSP-a i IPA-e, kao i svih drugih instrumenata koji budu uspostavljeni u relevantnim područjima nakon 2020. godine; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, ESVD-u, vladama i parlamentima država članica te Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  SL C 65, 19.2.2016., str. 174.

(2)  SL C 136 E, 11.5.2012., str. 53.

(3)  SL C 35, 31.1.2018., str. 77.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0500.

(5)  SL C 265, 11.8.2017., str. 130.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0502.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0494.

(8)  SL L 77, 15.3.2014., str. 85.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/38

---

P8_TA(2019)0014

Ravnopravnost spolova i politike oporezivanja u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u EU-u (2018/2095(INI))

(2020/C 411/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 8., 10., 11., 153. i 157. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8., 10., 11., 153. i 157. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 23. i članak 33. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. i članak 33. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju iz 2015. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju iz 2015. godine,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 16. lipnja 2016. o rodnoj ravnopravnosti (00337/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 16. lipnja 2016. o rodnoj ravnopravnosti (00337/2016),

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020. priložen Zaključcima Vijeća od 7. ožujka 2011. (07166/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020. priložen Zaključcima Vijeća od 7. ožujka 2011. (07166/2011),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), a osobito njezin članak 14. o zabrani diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), a osobito njezin članak 14. o zabrani diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te izvješće UN-a od 15. siječnja 2016. naslovljeno „Final study on illicit financial flows, human rights and the 2030 Agenda for Sustainable Development” („Završna studija o nezakonitim financijskim tokovima, ljudskim pravima i Programu za održivi razvoj do 2030.”), koje je sastavio neovisni stručnjak, o učincima stranog duga i drugih povezanih međunarodnih financijskih obveza država na puno uživanje svih ljudskih prava, posebno gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te izvješće UN-a od 15. siječnja 2016. naslovljeno „Final study on illicit financial flows, human rights and the 2030 Agenda for Sustainable Development” („Završna studija o nezakonitim financijskim tokovima, ljudskim pravima i Programu za održivi razvoj do 2030.”), koje je sastavio neovisni stručnjak, o učincima stranog duga i drugih povezanih međunarodnih financijskih obveza država na puno uživanje svih ljudskih prava, posebno gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) od 18. prosinca 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) od 18. prosinca 1979.,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje, koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama, i zaključne dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje, koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama, i zaključne dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) i njezin članak 3., u kojemu se „rod” definira na sljedeći način: „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”, te Međuameričku konvenciju o sprečavanju, kažnjavanju i iskorjenjivanju nasilja nad ženama (Konvencija iz Beléma do Pará) iz 1994. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) i njezin članak 3., u kojemu se „rod” definira na sljedeći način: „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”, te Međuameričku konvenciju o sprečavanju, kažnjavanju i iskorjenjivanju nasilja nad ženama (Konvencija iz Beléma do Pará) iz 1994. godine,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a 70/1 od 25. rujna 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a 70/1 od 25. rujna 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”,

| — | uzimajući u obzir ključne konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO) o rodnoj ravnopravnosti, posebno Konvenciju o jednakosti plaća (br. 100), Konvenciju o diskriminaciji u odnosu na zaposlenje i zanimanje (br. 111), Konvenciju o radnicima s obiteljskim obvezama (br. 156) i Konvenciju o zaštiti majčinstva (br. 183), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ključne konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO) o rodnoj ravnopravnosti, posebno Konvenciju o jednakosti plaća (br. 100), Konvenciju o diskriminaciji u odnosu na zaposlenje i zanimanje (br. 111), Konvenciju o radnicima s obiteljskim obvezama (br. 156) i Konvenciju o zaštiti majčinstva (br. 183),

| — | uzimajući u obzir zajednički podnesak uz Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) naslovljen „Švicarska odgovornost za izvanteritorijalne utjecaje zlouporabe poreza na prava žena”, koji su predstavili Centar za ekonomska i socijalna prava, Alliance Sud, Global Justice Clinic at New York University School of Law, Public Eye i Tax Justice Network, a u kojem se ističe nerazmjerno porezno opterećenje žena, osobito žena s niskim primanjima i žena u zemljama u razvoju, koje je posljedica gubitka javnih prihoda zbog prekogranične zlouporabe poreza, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički podnesak uz Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) naslovljen „Švicarska odgovornost za izvanteritorijalne utjecaje zlouporabe poreza na prava žena”, koji su predstavili Centar za ekonomska i socijalna prava, Alliance Sud, Global Justice Clinic at New York University School of Law, Public Eye i Tax Justice Network, a u kojem se ističe nerazmjerno porezno opterećenje žena, osobito žena s niskim primanjima i žena u zemljama u razvoju, koje je posljedica gubitka javnih prihoda zbog prekogranične zlouporabe poreza,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278),

| — | uzimajući u obzir strategiju Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast, koju je sastavila Komisija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast, koju je sastavila Komisija,

| — | uzimajući u obzir izvješća za pojedinu zemlju koja Komisija sastavlja u okviru europskog semestra 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća za pojedinu zemlju koja Komisija sastavlja u okviru europskog semestra 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Trendovi oporezivanja u Europskoj uniji – Podaci za države članice EU-a, Island i Norvešku, izdanje 2018.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Trendovi oporezivanja u Europskoj uniji – Podaci za države članice EU-a, Island i Norvešku, izdanje 2018.”,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 8. svibnja 2018. o razvoju ustanova za skrb o maloj djeci radi povećanja sudjelovanja žena na tržištu rada, uspostavljanja ravnoteže između poslovnog i privatnog života za zaposlene roditelje te ostvarivanja održivog i uključivog rasta u Europi („ciljevi iz Barcelone”) COM(2018)0273), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 8. svibnja 2018. o razvoju ustanova za skrb o maloj djeci radi povećanja sudjelovanja žena na tržištu rada, uspostavljanja ravnoteže između poslovnog i privatnog života za zaposlene roditelje te ostvarivanja održivog i uključivog rasta u Europi („ciljevi iz Barcelone”) COM(2018)0273),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog direktive Vijeća od 18. siječnja 2018. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu stopa poreza na dodanu vrijednost (COM(2018)0020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog direktive Vijeća od 18. siječnja 2018. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu stopa poreza na dodanu vrijednost (COM(2018)0020),

| — | uzimajući u obzir Indeks ravnopravnosti spolova Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Indeks ravnopravnosti spolova Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE),

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije UN Women iz 2015. naslovljeno „Progress of the world’s women 2015-2016. Transforming economies, realising rights” („Napredak žena u svijetu u razdoblju 2015. – 2016.: preobrazba ekonomija, ostvarenje prava”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije UN Women iz 2015. naslovljeno „Progress of the world’s women 2015-2016. Transforming economies, realising rights” („Napredak žena u svijetu u razdoblju 2015. – 2016.: preobrazba ekonomija, ostvarenje prava”),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće skupine stručnjaka Vijeća Europe o uključivanju rodne perspektive u proračunsko planiranje kojim se takvo proračunsko planiranje definira kao „rodno utemeljena procjena proračuna uz uključivanje rodne perspektive u sve razine proračunskog postupka i restrukturiranje prihoda i rashoda radi promicanja rodne ravnopravnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće skupine stručnjaka Vijeća Europe o uključivanju rodne perspektive u proračunsko planiranje kojim se takvo proračunsko planiranje definira kao „rodno utemeljena procjena proračuna uz uključivanje rodne perspektive u sve razine proračunskog postupka i restrukturiranje prihoda i rashoda radi promicanja rodne ravnopravnosti”,

| — | uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz 2015. „Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union – I – Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning” („Jačanje transparentnosti, koordinacije i konvergencije politika poreza na dobit u Europskoj uniji – I. – Ocjena razmjera agresivnog planiranja poreza na dobit”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz 2015. „Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union – I – Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning” („Jačanje transparentnosti, koordinacije i konvergencije politika poreza na dobit u Europskoj uniji – I. – Ocjena razmjera agresivnog planiranja poreza na dobit”),

| — | uzimajući u obzir zaključna zapažanja Odbora CEDAW-a o izvanteritorijalnim obvezama u vezi s rodnim utjecajem nezakonitih financijskih tokova i izbjegavanja plaćanja poreza na dobit u Švicarskoj 2016. i Luksemburgu 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključna zapažanja Odbora CEDAW-a o izvanteritorijalnim obvezama u vezi s rodnim utjecajem nezakonitih financijskih tokova i izbjegavanja plaćanja poreza na dobit u Švicarskoj 2016. i Luksemburgu 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir informativno izvješće Instituta za razvojne studije pod nazivom „Redistributing Unpaid Care Work – Why Tax Matters for Women’s Rights” („Preraspodjela neplaćenog pružanja skrbi – Zbog čega je porez važan za prava žena”) iz 2016. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir informativno izvješće Instituta za razvojne studije pod nazivom „Redistributing Unpaid Care Work – Why Tax Matters for Women’s Rights” („Preraspodjela neplaćenog pružanja skrbi – Zbog čega je porez važan za prava žena”) iz 2016. godine,

| — | uzimajući u obzir studiju Resornog odjela C Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja iz travnja 2017. naslovljenu „Rodna ravnopravnost i oporezivanje u Europskoj uniji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Resornog odjela C Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja iz travnja 2017. naslovljenu „Rodna ravnopravnost i oporezivanje u Europskoj uniji”,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije UN Women iz travnja 2018. naslovljeno „Rod, oporezivanje i ravnopravnost u zemljama u razvoju” |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije UN Women iz travnja 2018. naslovljeno „Rod, oporezivanje i ravnopravnost u zemljama u razvoju”

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2012. o ulozi žena u zelenom gospodarstvu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2012. o ulozi žena u zelenom gospodarstvu (2),

| — | uzimajući u obzir Izvješće OECD-a o provedbi rodnih preporuka OECD-a (lipanj 2017.) te modele poreza i naknada iz 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće OECD-a o provedbi rodnih preporuka OECD-a (lipanj 2017.) te modele poreza i naknada iz 2015.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o radnicama i njegovateljicama u kućanstvu u EU-u (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o radnicama i njegovateljicama u kućanstvu u EU-u (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (6),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću i Komisiji od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću i Komisiji od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (7),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajednička razmatranja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za prava žena i jednakost spolova u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednička razmatranja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za prava žena i jednakost spolova u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0416/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0416/2018),

| A. | budući da su člancima 2. i 3. UEU-a nediskriminacija i ravnopravnost žena i muškaraca priznate kao dva ključna elementa vrijednosti i ciljeva na kojima je Unija zasnovana; budući da se člancima 8. i 10. UFEU-a Europska unija obvezuje da teži uklanjanju nejednakosti, promicanju rodne ravnopravnosti i suzbijanju diskriminacije pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti; budući da Povelja o temeljnim pravima sadrži prava i načela koja se odnose na zabranu izravne i neizravne diskriminacije (članak 21. stavak 1.) i ravnopravnost muškaraca i žena (članak 23.); budući da su prava navedena u Povelji izravno relevantna za države članice pri primjeni prava Unije (članak 51.); |
| --- | --- |

A.

budući da su člancima 2. i 3. UEU-a nediskriminacija i ravnopravnost žena i muškaraca priznate kao dva ključna elementa vrijednosti i ciljeva na kojima je Unija zasnovana; budući da se člancima 8. i 10. UFEU-a Europska unija obvezuje da teži uklanjanju nejednakosti, promicanju rodne ravnopravnosti i suzbijanju diskriminacije pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti; budući da Povelja o temeljnim pravima sadrži prava i načela koja se odnose na zabranu izravne i neizravne diskriminacije (članak 21. stavak 1.) i ravnopravnost muškaraca i žena (članak 23.); budući da su prava navedena u Povelji izravno relevantna za države članice pri primjeni prava Unije (članak 51.);

| B. | budući da su diljem Europske unije žene i dalje nedovoljno zastupljene na tržištu rada te da je ukupna stopa zaposlenosti žena još uvijek gotovo 12 % niža od stope zaposlenosti muškaraca; budući da u EU-u 31,5 % zaposlenih žena radi na nepuno radno vrijeme, dok ta brojka za zaposlene muškarce iznosi 8,2 %; |
| --- | --- |

B.

budući da su diljem Europske unije žene i dalje nedovoljno zastupljene na tržištu rada te da je ukupna stopa zaposlenosti žena još uvijek gotovo 12 % niža od stope zaposlenosti muškaraca; budući da u EU-u 31,5 % zaposlenih žena radi na nepuno radno vrijeme, dok ta brojka za zaposlene muškarce iznosi 8,2 %;

| C. | budući da je iznimno važno riješiti problem razlika u stopi zaposlenosti među spolovima i smanjiti razliku u mirovini među spolovima koja u prosjeku u EU-u iznosi gotovo 40 %, a posljedica je nejednakosti koje su se akumulirale tijekom života žena i razdoblja njihove odsutnosti s tržišta rada; |
| --- | --- |

C.

budući da je iznimno važno riješiti problem razlika u stopi zaposlenosti među spolovima i smanjiti razliku u mirovini među spolovima koja u prosjeku u EU-u iznosi gotovo 40 %, a posljedica je nejednakosti koje su se akumulirale tijekom života žena i razdoblja njihove odsutnosti s tržišta rada;

| D. | budući da razlika u plaćama među spolovima u EU-u iznosi 16 %, što znači da žene u EU-u na razini cijelog gospodarstva prosječno zarađuju 16 % manje po satu od muškaraca; |
| --- | --- |

D.

budući da razlika u plaćama među spolovima u EU-u iznosi 16 %, što znači da žene u EU-u na razini cijelog gospodarstva prosječno zarađuju 16 % manje po satu od muškaraca;

| E. | budući da ukupni učinak višestrukih razlika koje pogađaju žene (razlika u plaći i stopama zaposlenosti među spolovima, prekidi karijere radi skrbi o djeci, rad na puno radno vrijeme / rad na nepuno radno vrijeme) znatno pridonosi razlici u plaćama i mirovinama među spolovima, što žene dovodi u veću opasnost od izloženosti siromaštvu i socijalnoj isključenosti, pri čemu se negativni utjecaji proširuju i na njihovu djecu i obitelji; |
| --- | --- |

E.

budući da ukupni učinak višestrukih razlika koje pogađaju žene (razlika u plaći i stopama zaposlenosti među spolovima, prekidi karijere radi skrbi o djeci, rad na puno radno vrijeme / rad na nepuno radno vrijeme) znatno pridonosi razlici u plaćama i mirovinama među spolovima, što žene dovodi u veću opasnost od izloženosti siromaštvu i socijalnoj isključenosti, pri čemu se negativni utjecaji proširuju i na njihovu djecu i obitelji;

| F. | budući da se u Pekinškoj platformi za djelovanje naglašava potreba za analizom različitih poreznih politika, uključujući politike oporezivanja, iz rodne perspektive i za njihovom prilagodbom, ako je to potrebno, kako bi se potaknula pravednija raspodjela sredstava za proizvodnju, bogatstva, mogućnosti, prihoda i usluga; |
| --- | --- |

F.

budući da se u Pekinškoj platformi za djelovanje naglašava potreba za analizom različitih poreznih politika, uključujući politike oporezivanja, iz rodne perspektive i za njihovom prilagodbom, ako je to potrebno, kako bi se potaknula pravednija raspodjela sredstava za proizvodnju, bogatstva, mogućnosti, prihoda i usluga;

| G. | budući da se CEDAW-om zahtijeva da se obitelji temelje na načelima ravnopravnosti, pravde i osobnog ispunjenja svakog člana i da se žene tretiraju jednako kao i muškarci i u smislu poreznog prava, kao pojedinci i autonomni građani, a ne kao uzdržavanici muškaraca; |
| --- | --- |

G.

budući da se CEDAW-om zahtijeva da se obitelji temelje na načelima ravnopravnosti, pravde i osobnog ispunjenja svakog člana i da se žene tretiraju jednako kao i muškarci i u smislu poreznog prava, kao pojedinci i autonomni građani, a ne kao uzdržavanici muškaraca;

| H. | budući da su se države članice kao potpisnice Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima obvezale na to da će poštovati obvezu mobilizacije najveće dostupne količine resursa kako bi se osigurala dostupnost financijskih sredstava za postupno ostvarivanje gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava; |
| --- | --- |

H.

budući da su se države članice kao potpisnice Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima obvezale na to da će poštovati obvezu mobilizacije najveće dostupne količine resursa kako bi se osigurala dostupnost financijskih sredstava za postupno ostvarivanje gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava;

| I. | budući da propisi o porezu na osobni dohodak, kojima se žene implicitno stavljaju u nepovoljniji položaj u vezi s pristupom zaposlenju i uvjetima zaposlenja ili mirovina koje pruža poslodavac, mogu kršiti odredbe članka 14. Direktive 2006/54/EZ (8) Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (9); |
| --- | --- |

I.

budući da propisi o porezu na osobni dohodak, kojima se žene implicitno stavljaju u nepovoljniji položaj u vezi s pristupom zaposlenju i uvjetima zaposlenja ili mirovina koje pruža poslodavac, mogu kršiti odredbe članka 14. Direktive 2006/54/EZ (8) Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (9);

| J. | budući da su u radnom dokumentu službi Komisije naslovljenom „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.” utvrđena ključna područja za rodnu ravnopravnost, uključujući politike oporezivanja, ali nedostaju obvezujuće odredbe ili poziv na preuzimanje obveza u vezi s rodno osviještenom politikom na razini država članica; |
| --- | --- |

J.

budući da su u radnom dokumentu službi Komisije naslovljenom „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.” utvrđena ključna područja za rodnu ravnopravnost, uključujući politike oporezivanja, ali nedostaju obvezujuće odredbe ili poziv na preuzimanje obveza u vezi s rodno osviještenom politikom na razini država članica;

| K. | budući da politike oporezivanja mogu sadržavati eksplicitne ili implicitne rodne predrasude; budući da eksplicitne predrasude znače da je porezna odredba izravno usmjerena na muškarce ili žene na poseban način, dok implicitne predrasude znače da se odredba nominalno jednako primjenjuje na sve, ali u stvarnosti i dalje postoji diskriminacija jer politika djeluje u interakciji s obrascima ponašanja / dohotka i tako na različit način utječe na spolove; budući da je većina država članica ukinula porezne propise kojima se pravi eksplicitna razlika između muškaraca i žena, ali implicitne porezne predrasude i dalje su raširene diljem EU-a, s obzirom na to da porezni propisi djeluju u interakciji sa socioekonomskim okolnostima; |
| --- | --- |

K.

budući da politike oporezivanja mogu sadržavati eksplicitne ili implicitne rodne predrasude; budući da eksplicitne predrasude znače da je porezna odredba izravno usmjerena na muškarce ili žene na poseban način, dok implicitne predrasude znače da se odredba nominalno jednako primjenjuje na sve, ali u stvarnosti i dalje postoji diskriminacija jer politika djeluje u interakciji s obrascima ponašanja / dohotka i tako na različit način utječe na spolove; budući da je većina država članica ukinula porezne propise kojima se pravi eksplicitna razlika između muškaraca i žena, ali implicitne porezne predrasude i dalje su raširene diljem EU-a, s obzirom na to da porezni propisi djeluju u interakciji sa socioekonomskim okolnostima;

| L. | budući da politički odabiri o povećanju i preraspodjeli prihoda mogu nerazmjerno utjecati na dohodak i ekonomsku sigurnost žena i smanjiti njihov pristup kvalitetnim javnim uslugama, ugrožavajući njihovu sposobnost ostvarivanja gospodarskih i socijalnih prava i napretka prema rodnoj ravnopravnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da politički odabiri o povećanju i preraspodjeli prihoda mogu nerazmjerno utjecati na dohodak i ekonomsku sigurnost žena i smanjiti njihov pristup kvalitetnim javnim uslugama, ugrožavajući njihovu sposobnost ostvarivanja gospodarskih i socijalnih prava i napretka prema rodnoj ravnopravnosti;

| M. | budući da nedostatak rodne perspektive u nacionalnim i europskim politikama oporezivanja povećava postojeće razlike između spolova (kad je riječ o zapošljavanju, dohotku, neplaćenom radu, mirovinama, siromaštvu, bogatstvu i sl.), odvraća žene od ulaska na tržište rada i ostanak na njemu, te reproducira tradicionalne rodne uloge i stereotipe; |
| --- | --- |

M.

budući da nedostatak rodne perspektive u nacionalnim i europskim politikama oporezivanja povećava postojeće razlike između spolova (kad je riječ o zapošljavanju, dohotku, neplaćenom radu, mirovinama, siromaštvu, bogatstvu i sl.), odvraća žene od ulaska na tržište rada i ostanak na njemu, te reproducira tradicionalne rodne uloge i stereotipe;

| N. | budući da je oblikovanje poreznih politika ključna značajka strategije Europa 2020.; budući da je glavni cilj europskog semestra i dalje usklađenost s Paktom o stabilnosti i rastu i budući da se rodna pitanja uglavnom ne uzimaju u obzir u prioritetima i preporukama, posebno u onima koji se odnose na oporezivanje; |
| --- | --- |

N.

budući da je oblikovanje poreznih politika ključna značajka strategije Europa 2020.; budući da je glavni cilj europskog semestra i dalje usklađenost s Paktom o stabilnosti i rastu i budući da se rodna pitanja uglavnom ne uzimaju u obzir u prioritetima i preporukama, posebno u onima koji se odnose na oporezivanje;

| O. | budući da su negativne promjene u oporezivanju rada, potrošnje i bogatstva te porezu na dobit, uočene posljednjih desetljeća u svim državama članicama, dovele do slabljenja moći preraspodjele poreznih sustava i doprinijele trendu porasta nejednakosti dohotka; budući da je ta strukturna promjena u području oporezivanja usmjerila porezno opterećenje prema skupinama s niskim dohotkom, a time osobito na žene zbog nejednakosti u raspodjeli dohotka između žena i muškaraca, malog udjela žena među osobama s najvećim dohotkom, iznadprosječne stope potrošnje žena kad je riječ o osnovnoj robi i uslugama te relativno visokog udjela dohotka od rada i relativno niskog udjela dohotka od kapitala u ukupnom dohotku žena (10); |
| --- | --- |

O.

budući da su negativne promjene u oporezivanju rada, potrošnje i bogatstva te porezu na dobit, uočene posljednjih desetljeća u svim državama članicama, dovele do slabljenja moći preraspodjele poreznih sustava i doprinijele trendu porasta nejednakosti dohotka; budući da je ta strukturna promjena u području oporezivanja usmjerila porezno opterećenje prema skupinama s niskim dohotkom, a time osobito na žene zbog nejednakosti u raspodjeli dohotka između žena i muškaraca, malog udjela žena među osobama s najvećim dohotkom, iznadprosječne stope potrošnje žena kad je riječ o osnovnoj robi i uslugama te relativno visokog udjela dohotka od rada i relativno niskog udjela dohotka od kapitala u ukupnom dohotku žena (10);

| P. | budući da osobito žene mogu biti žrtve ekonomskih nejednakosti zbog nejednake raspodjele dohotka između žena i muškaraca, malog udjela žena među osobama s najvećim dohotkom te relativno visokog udjela dohotka od rada i relativno niskog udjela dohotka od kapitala u ukupnom dohotku žena (11); |
| --- | --- |

P.

budući da osobito žene mogu biti žrtve ekonomskih nejednakosti zbog nejednake raspodjele dohotka između žena i muškaraca, malog udjela žena među osobama s najvećim dohotkom te relativno visokog udjela dohotka od rada i relativno niskog udjela dohotka od kapitala u ukupnom dohotku žena (11);

| Q. | budući da su stope poreza na dobit od 80-ih godina prošlog stoljeća u prosjeku dramatično smanjene, s više od 40 % na 21,9 % 2018. godine, dok je, za razliku od toga, stopa poreza na potrošnju (u kojemu velik udio čini PDV) od 2009. povećana i 2016. godine je iznosila 20,6 % (12); |
| --- | --- |

Q.

budući da su stope poreza na dobit od 80-ih godina prošlog stoljeća u prosjeku dramatično smanjene, s više od 40 % na 21,9 % 2018. godine, dok je, za razliku od toga, stopa poreza na potrošnju (u kojemu velik udio čini PDV) od 2009. povećana i 2016. godine je iznosila 20,6 % (12);

| R. | budući da bi se u postojećim makroekonomskim politikama trebala jače odražavati važnost neplaćene skrbi i rada u kućanstvu i budući da dokazi upućuju na to da u 80 % slučajeva skrb u EU-u pružaju neformalni neplaćeni skrbnici, od kojih su 75 % žene; budući da određene politike oporezivanja, nedovoljno financirane javne usluge i pristup socijalnim uslugama nerazmjerno utječu na skupine s niskim prihodima, a posebno na žene jer one često popunjavaju praznine u obavljanju poslova koji se odnose na njegu, obrazovanje i druge oblike potpore obitelji, obično bez naknade, čime se nastavlja nerazmjerna odgovornost žena za pružanje skrbi; budući da se najsiromašnije i najranjivije žene u državama članicama EU-a suočavaju s dvostrukim teretom neformalnog rada u području skrbi i slabo plaćenih nesigurnih radnih mjesta (13); |
| --- | --- |

R.

budući da bi se u postojećim makroekonomskim politikama trebala jače odražavati važnost neplaćene skrbi i rada u kućanstvu i budući da dokazi upućuju na to da u 80 % slučajeva skrb u EU-u pružaju neformalni neplaćeni skrbnici, od kojih su 75 % žene; budući da određene politike oporezivanja, nedovoljno financirane javne usluge i pristup socijalnim uslugama nerazmjerno utječu na skupine s niskim prihodima, a posebno na žene jer one često popunjavaju praznine u obavljanju poslova koji se odnose na njegu, obrazovanje i druge oblike potpore obitelji, obično bez naknade, čime se nastavlja nerazmjerna odgovornost žena za pružanje skrbi; budući da se najsiromašnije i najranjivije žene u državama članicama EU-a suočavaju s dvostrukim teretom neformalnog rada u području skrbi i slabo plaćenih nesigurnih radnih mjesta (13);

| S. | budući da su gotovo sve države članice uvele dvojni sustav poreza na dohodak primjenom više granične porezne stope na dohodak primatelja drugog dohotka i uvođenjem jedinstvenih poreznih stopa za većinu vrsta dohotka od kapitala; budući da je nerazmjerno veliko porezno opterećenje primatelja drugog dohotka u kućanstvu u većini država članica, kao posljedica programa izravnog progresivnog oporezivanja koji se primjenjuje na dohodak od rada, jedna od glavnih mjera kojima se žene odvraćaju od uključivanja u tržište rada (14), uz druge zajedničke odredbe u području poreza i naknada, ali i troškove i nedostatak univerzalnih usluga skrbi o djeci; |
| --- | --- |

S.

budući da su gotovo sve države članice uvele dvojni sustav poreza na dohodak primjenom više granične porezne stope na dohodak primatelja drugog dohotka i uvođenjem jedinstvenih poreznih stopa za većinu vrsta dohotka od kapitala; budući da je nerazmjerno veliko porezno opterećenje primatelja drugog dohotka u kućanstvu u većini država članica, kao posljedica programa izravnog progresivnog oporezivanja koji se primjenjuje na dohodak od rada, jedna od glavnih mjera kojima se žene odvraćaju od uključivanja u tržište rada (14), uz druge zajedničke odredbe u području poreza i naknada, ali i troškove i nedostatak univerzalnih usluga skrbi o djeci;

| T. | budući da su razine zamke neaktivnosti (trenutačno 40 %) i zamke niske plaće koje nerazmjerno utječu na žene i odvraćaju ih od punog sudjelovanja u zapošljavanju znatnim dijelom određene odredbama o izravnom oporezivanju, uz gubitak naknada; |
| --- | --- |

T.

budući da su razine zamke neaktivnosti (trenutačno 40 %) i zamke niske plaće koje nerazmjerno utječu na žene i odvraćaju ih od punog sudjelovanja u zapošljavanju znatnim dijelom određene odredbama o izravnom oporezivanju, uz gubitak naknada;

| U. | budući da u nekim državama članicama obitelji mogu i dalje koristiti porezne olakšice ako imaju uzdržavanog supružnika ili naknade za vjenčane parove i/ili porezne kredite za parove s jednim dohotkom, čime se povećavaju asimetrije s obiteljima sa samohranim roditeljem, a to su u većini slučajeva žene, te se ne priznaje raznolikost obiteljskih situacija koje postoje u EU-u; budući da takve porezne olakšice obično odvraćaju udane žene od pristupa tržištu rada te izravno ili neizravno prouzročuju prijelaz žena s plaćenog na neplaćeni rad; |
| --- | --- |

U.

budući da u nekim državama članicama obitelji mogu i dalje koristiti porezne olakšice ako imaju uzdržavanog supružnika ili naknade za vjenčane parove i/ili porezne kredite za parove s jednim dohotkom, čime se povećavaju asimetrije s obiteljima sa samohranim roditeljem, a to su u većini slučajeva žene, te se ne priznaje raznolikost obiteljskih situacija koje postoje u EU-u; budući da takve porezne olakšice obično odvraćaju udane žene od pristupa tržištu rada te izravno ili neizravno prouzročuju prijelaz žena s plaćenog na neplaćeni rad;

| V. | budući da je utjecaj oporezivanja na razliku među spolovima u pogledu korporativnog bogatstva, osobnog bogatstva i imovine nedovoljno razvijeno područje istraživanja i budući da je prijeko potrebno zajamčiti dostupnost podataka razvrstanih po spolu u tim područjima; |
| --- | --- |

V.

budući da je utjecaj oporezivanja na razliku među spolovima u pogledu korporativnog bogatstva, osobnog bogatstva i imovine nedovoljno razvijeno područje istraživanja i budući da je prijeko potrebno zajamčiti dostupnost podataka razvrstanih po spolu u tim područjima;

| 1. | poziva Komisiju da pruži potporu rodnoj ravnopravnosti u svim poreznim politikama i da državama članicama izda posebne smjernice i preporuke, s obzirom na rodnu ravnopravnost, kako bi se uklonile rodne predrasude u oporezivanju i kako bi se osiguralo da nema novih poreza odnosno zakona, programa ili praksi u vezi s potrošnjom kojima se povećavaju rodne razlike u tržišnim prihodima ili prihodima nakon oporezivanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da, u skladu s načelom supsidijarnosti, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 3. UEU-a, države članice mogu utvrditi pravila za svoje porezne politike, uz uvjet da su u skladu s pravilima EU-a; nadalje, ističe da je za odluke EU-a o poreznim pitanjima potreban jednoglasan dogovor svih država članica; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da promiče ratifikaciju CEDAW-a od strane Europske unije, kao što je to činila za Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom i Istanbulsku konvenciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče Komisiju da poboljša status strateške suradnje za rodnu ravnopravnost na način da je usvoji kao komunikaciju (15) i da u nju uključi jasne ciljeve i ključne mjere za poboljšanje ravnopravnosti žena i muškaraca putem sektorske analize svih mjera EU-a, uključujući porezne aspekte; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se zakonodavstvo EU-a o suzbijanju neizravne i izravne rodne diskriminacije pravilno provodi i da se sustavno prati njegov napredak, kako bi se zajamčilo da su muškarci i žene jednaki akteri; |
| --- | --- |

4.

Izravno oporezivanje

Oporezivanje osobnog dohotka

| 5. | napominje da porezne politike različito utječu na različite vrste kućanstava (npr. kućanstva s dva dohotka, kućanstvo s jednim (muškim ili ženskim) primateljem dohotka itd.); ističe negativne posljedice nepoticanja zapošljavanja žena i njihove ekonomske neovisnosti i skreće pozornost na veće razlike u mirovinama među spolovima kao posljedice zajedničkog oporezivanja; smatra da se porezni sustavi više ne bi smjeli temeljiti na pretpostavci da su kućanstva jedna cjelina i da jednako dijele svoja sredstva i da je pojedinačno oporezivanje neophodno za postizanje porezne pravednosti za žene; smatra da je ključno da muškarci i žene budu jednaki u pogledu zarađivanja dohotka i pružanja skrbi; potiče sve države članice da postupno prijeđu na pojedinačno oporezivanje i da istovremeno osiguraju potpuno očuvanje svih financijskih i drugih naknada povezanih s roditeljstvom u postojećim sustavima zajedničkog oporezivanja; priznaje da u nekim državama članicama mogu biti potrebna prijelazna razdoblja za prelazak na pojedinačni sustav oporezivanja; poziva da se tijekom tih prijelaznih razdoblja ukinu svi porezni rashodi na temelju zajedničkog dohotka i ističe potrebu za time da se zajamči da se sve porezne i novčane olakšice te javne usluge u naravi daju pojedincima kako bi se zajamčila njihova financijska i društvena autonomija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje komunikaciju komisije od 20. studenoga 2017. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za razdoblje 2017. – 2019. – Borba protiv razlike u plaćama između spolova” (COM(2017)0678), u kojoj se prepoznaje osam područja djelovanja i poziva države članice da pojačaju svoje napore za djelotvorno suzbijanje razlike u plaćama kako bi se poboljšala ekonomska situacija žena i kako bi se zaštitila njihova ekonomska neovisnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da su prosječne porezne stope za primatelje drugog dohotka s dvoje djece u prosjeku dosegle 31 % za države članice EU-a koje su članice OECD-a i 28 % za sve zemlje OECD-a u 2014.; poziva Komisiju da kontinuirano prati i jača primjenu načela jednake plaće za jednak rad ili rad jednake vrijednosti u državama članicama kako bi se osiguralo iskorjenjivanje nejednakosti, kako u sektoru tržišta rada tako i u sektoru oporezivanja; poziva Komisiju i države članice da rade na uklanjanju horizontalne i vertikalne segregacije na tržištu rada uklanjanjem rodnih nejednakosti i diskriminacije u zapošljavanju i poticanjem djevojčica i žena, osobito putem obrazovanja i podizanja razine osviještenosti među njima, da odaberu studij, posao i karijeru u sektorima inovativnog rasta, među ostalim i u područjima IKT-a i STEM-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice da se pobrinu za to da se poreznim poticajima povezanima sa zapošljavanjem i samozapošljavanjem ne diskriminira na temelju spola i da razmotre porezne poticaje i druge porezne olakšice ili usluge za primatelje drugog dohotka i samohrane roditelje; nadalje, poziva države članice da razmotre različite načine rješavanja pitanja nedovoljne zastupljenosti žena na tržištu rada i da riješe potencijalne odvraćajuće ekonomske mjere za primatelje drugog dohotka pri ulasku na tržište rada; napominje da do rodnih predrasuda može doći i u poreznim odbicima i izuzećima povezanim sa zaposlenjem, kao što je povlašteni porezni tretman u slučaju prekovremenih sati, od čega koristi imaju uglavnom profesije koje trenutačno obavljaju muškarci; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice da ne smanjuju progresivnost svojih sustava oporezivanja osobnog dohotka, primjerice tako da pokušaju pojednostaviti oporezivanje osobnog dohotka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva da se porez na osobni dohodak (struktura poreznih stopa, izuzeća, odbici, naknade, krediti itd.) osmisli na način kojim bi se aktivno promicao jednak udio plaćenog i neplaćenog rada, dohotka i mirovinskih prava između žena i muškaraca, ali i ukinuli poticaji kojima se održavaju nejednake rodne uloge; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da, kao posljedica nejednakosti na tržištu rada, porezne politike mogu nerazmjerno utjecati na žene; vjeruje da je pravi način za rješavanje tog problema reforma instrumenata tržišta rada kako bi se riješilo pitanje ekonomske neovisnosti žena; poziva države članice i institucije Unije da promiču provedbu studija o učincima razlika u mirovinama muškaraca i žena i ekonomskoj neovisnosti žena, uzimajući u obzir pitanja kao što su starenje stanovništva, rodne razlike u zdravstvenom stanju i očekivanom životnom vijeku, promjene u strukturi obitelji i povećanje broja jednočlanih kućanstava te različite osobne situacije žena; |
| --- | --- |

11.

Oporezivanje dobiti

| 12. | poziva države članice koje su u europskom semestru istaknute zbog odredbi o agresivnom poreznom planiranju da što prije izmijene svoje zakonodavstvo i ukinu te odredbe (16); zabrinut je zbog rizika da bi, dok rade na koordinaciji svojih osnovica poreza na dobit, države članice mogle pronaći nove odredbe za olakšavanje agresivnog poreznog planiranja trgovačkih društava, što znači da će države članice morati pronaći druge izvore oporezivanja (uključujući poreze na potrošnju) koji imaju nerazmjeran učinak na žene; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice da racionaliziraju porezne poticaje ili olakšice koje daju trgovačkim društvima kako bi se pobrinule za to da se tim poticajima i olakšicama uglavnom koriste mala poduzeća i da od njih koristi imaju istinske inovacije, kao i da ex ante i naknadno ocijene mogući učinak tih poticaja na rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

13.

Oporezivanje kapitala i bogatstva

| 14. | napominje da porezi na dobit i bogatstvo imaju ključnu ulogu u smanjenju nejednakosti preraspodjelom unutar poreznog sustava i osiguravanjem prihoda za financiranje socijalnih usluga i socijalnih prijenosa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da su nedostupnost, iznimno visoki troškovi i nedostatak infrastrukture za kvalitetnu skrb o djeci i dalje najznačajnija prepreka u prvom redu ravnopravnom sudjelovanju žena u svim aspektima društva, uključujući zapošljavanje; poziva države članice da unaprijede porezne politike kako bi se poboljšala dostupnost i pristupačnost cjenovno povoljnih i visokokvalitetnih usluga skrbi za djecu s pomoću poreznih poticaja s ciljem smanjenja prepreka ženama pri stupanju u plaćeni radni odnos i doprinošenja ravnomjernijoj podjeli plaćenog i neplaćenog rada u kućanstvima, čime bi se smanjile razlike u plaćama i mirovinama žena i muškaraca; naglašava da bi te politike trebale omogućiti integraciju žena na tržište rada i da bi trebale biti usmjerene posebno na obitelji s niskim primanjima, obitelji sa samohranim roditeljem i druge skupine u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice da u potpunosti provedu Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga, kojom se, između ostalog, suzbija i zabranjuje diskriminacija na temelju spola u pružanju financijskih dobara i usluga u osiguranju i povezanim područjima; poziva na prikupljanje podataka kako bi se dobile precizne informacije o mogućim nedostacima u postupku provedbe; ističe da vlasništvo nad imovinom podliježe načelu supsidijarnosti i da u EU-u ne postoji pravo vlasništva nad imovinom koje bi diskriminiralo žene ili muškarce jer je vlasnik nositelj prava na imovinu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žali zbog činjenice da je, ukupno gledajući, doprinos poreza na bogatstvo ukupnim prihodima od poreza i dalje ograničen, odnosno doseže 5,8 % ukupnih prihoda od poreza u EU-15 i 4,3 % u EU-28 (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali zbog toga što je udio poreza na kapital u opadanju od 2002. kao posljedica, među ostalim, opće tendencije da se na dohodak od kapitala više ne primjenjuje redovni program oporezivanja osobnog dohotka, nego se koristi oporezivanje po relativno umjerenim paušalnim stopama u mnogim državama članicama (18); |
| --- | --- |

18.

Neizravno oporezivanje

| 19. | napominje da se udio poreza na potrošnju u Uniji od 2009. do 2016. godine povećao; napominje da PDV obično iznosi između dvije trećine i tri četvrtine poreza na potrošnju u državama članicama i da je PDV dosegnuo prosječni udio od otprilike jedne petine ukupnih prihoda od poreza u EU-u (19); |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da do rodno uvjetovanih predrasuda dolazi kada se područje primjene poreznog zakonodavstva preklapa s područjem rodnih odnosa, normi i ekonomskog ponašanja; napominje da PDV sadrži rodno uvjetovane predrasude zbog obrazaca potrošnje žena, koji se razlikuju od obrazaca potrošnje muškaraca jer žene kupuju više proizvoda i usluga za poboljšanje zdravlja, obrazovanja i prehrane (20); zabrinut je da navedeno, u kombinaciji s nižim dohotkom žena, dovodi do toga da žene snose veći teret kad je riječ o PDV-u; poziva države članice da predvide izuzeća od PDV-a, snižene stope i nulte stope poreza na proizvode i usluge s pozitivnim društvenim, zdravstvenim i/ili okolišnim učincima, u skladu s trenutačnom revizijom Direktive EU-a o PDV-u; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da je nemogućnost kupovanja ženskih higijenskih proizvoda zbog neimaštine (tzv. period poverty) trajan problem u EU-u i da si, prema procjenama organizacije Plan International UK, svaka deseta djevojčica ne može priuštiti sanitarne proizvode; žali zbog toga što se higijenski proizvodi za žene te proizvodi i usluge za njegu namijenjeni djeci, starijim osobama ili osobama s invaliditetom još uvijek ne smatraju osnovnim proizvodima u svim državama članicama; poziva sve države članice da ukinu takozvani „porez na njegu i tampone”, iskoriste fleksibilnost uvedenu Direktivom o PDV-u i primijene izuzeće ili stopu PDV-a od 0 % na te osnovne proizvode; priznaje da bi smanjenje cijene zbog izuzeća od PDV-a na te proizvode bilo nemjerljivo korisno za mlade žene; podržava korake poduzete u cilju promicanja raširene dostupnosti sanitarnih potrepština i potiče države članice da predvide dodatne zalihe ženskih higijenskih potrepština u određenim (javnim) prostorima kao što su škole, sveučilišta i prihvatilišta za beskućnike, kao i za žene s niskim primanjima, u cilju potpunog iskorjenjivanja nemogućnosti kupnje ženskih higijenskih proizvoda zbog neimaštine u javnim WC-ima diljem EU-a; |
| --- | --- |

21.

Učinak utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza na rodnu ravnopravnost

| 22. | napominje da utaja poreza i izbjegavanje plaćanja poreza uvelike doprinose rodnoj neravnopravnosti u Uniji i svijetu jer ograničavaju resurse dostupne vlastima za povećanje ravnopravnosti na nacionalnoj i međunarodnoj razini (21); |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća na preporuke od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (22) te na preporuke prethodnih posebnih odbora (TAX i TAX2) sastavljene radi borbe protiv utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza u EU-u; poziva države članice da što prije usvoje javno izvješćivanje po zemljama, zajedničku konsolidiranu osnovicu poreza na dobit (CCCTB) za EU i reviziju Direktive o kamatama i licencijama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i države članice da potiču reforme s ciljem rodne ravnopravnosti u području oporezivanja u svim međunarodnim forumima, uključujući OECD i UN, te da podrže stvaranje međuvladinog poreznog tijela UN-a s univerzalnim članstvom, jednakih pravima glasa i ravnopravnim sudjelovanjem žena i muškaraca; ističe da bi to tijelo trebalo biti odgovarajuće osposobljeno za razvoj posebnih stručnih znanja u području oporezivanja s obzirom na spol; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da ugovori o dvostrukom oporezivanju između država članica i zemalja u razvoju obično ne promiču oporezivanje u državi izvora, od čega koristi imaju multinacionalne korporacije na štetu mobilizacije domaćih resursa u zemljama u razvoju; napominje da zbog izostanka mobilizacije domaćih resursa u tim zemljama izostaje puno financiranje javnih usluga kao što su zdravstvena skrb ili obrazovanje, što nerazmjerno pogađa žene i djevojčice; potiče države članice da ovlaste Komisiju za preispitivanje postojećih ugovora o dvostrukom oporezivanju kako bi se ti problemi razmotrili i riješili, ali i za to da se pobrine da budući ugovori o dvostrukom oporezivanju uz opće odredbe o suzbijanju zlouporaba uključuju odredbe o rodnoj ravnopravnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva posebni odbor TAX3 da u svoje preporuke uključi i rodnu perspektivu; |
| --- | --- |

26.

Uključivanje načela rodne ravnopravnosti u porezne politike

| 27. | poziva Komisiju i države članice da provode redovne procjene utjecaja fiskalnih politika iz perspektive rodne ravnopravnosti, fokusirajući se na multiplikacijski učinak i implicitne predrasude, kako bi se zajamčilo da ni u jednoj fiskalnoj politici EU-a nema ni izravne ni neizravne diskriminacije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice da dijele najbolje prakse o ustrojstvu svojih tržišta rada i sustava oporezivanja kako bi se doprinijelo smanjenju razlika u plaćama i mirovinama između spolova, što bi moglo dovesti do veće pravednosti i ravnopravnosti u poreznom tretmanu muškaraca i žena; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća da, otkad je Ugovorom iz Lisabona Povelja o temeljnim pravima uvrštena u primarno pravo, Komisija ima pravnu obvezu promicati rodnu ravnopravnost u svojim aktivnostima i mjerama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priznaje da se mnoge interesne skupine i skupine iz civilnog društva osjećaju marginalizirano u okviru rasprava o poreznoj politici zbog manjka stručnog znanja i da su stoga industrijske i financijske skupine previše zastupljene u savjetodavnim proračunskim postupcima u mnogim državama članicama; poziva države članice da taj problem riješe osiguravanjem obrazovanja o proračunskim procesima i da pruže mogućnost istinskog savjetovanja sa civilnim društvom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da ispuni svoju pravnu obvezu promicanja rodne ravnopravnosti, među ostalim i u sklopu ocjene izrade temeljne politike u području oporezivanja; naglašava da pregled poreznih sustava država članica u okviru europskog semestra, kao i preporuke po državama članicama, iziskuju temeljitu analizu učinaka u tom pogledu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da koristi prioritete strategije Europa 2020. u cilju borbe protiv strukturnih nedostataka u europskom gospodarstvu, rješavanja problema rodnih razlika u plaćama i mirovinama, poboljšanja konkurentnosti i produktivnosti EU-a i podupiranja održivog socijalnog tržišnog gospodarstva koje pogoduje svim ženama i muškarcima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća na svoje stajalište o Prijedlogu direktive o javnom izvješćivanju po zemljama (23), kojim se predlažu ambiciozne mjere kojima se nastoje unaprijediti porezna transparentnost i javni nadzor multinacionalnih poduzeća, a to bi široj javnosti omogućilo pristup informacijama o njihovoj dobiti, primljenim subvencijama i porezima koje plaćaju u jurisdikcijama u kojima obavljaju djelatnosti; preporučuje uključivanje sveobuhvatne rodne analize u središte svih postojećih i budućih razina istraživanja i politika o poreznoj pravdi kako bi se postigla veća porezna transparentnost i odgovornost; poziva Vijeće na postizanje općeg sporazuma o prijedlogu za pokretanje pregovora s drugim institucijama u cilju uvođenja zahtjeva u pogledu javnog izvješćivanja po zemljama, što je jedna od ključnih mjera za postizanje veće transparentnosti u pogledu poreznih podataka poduzeća za sve građane; podsjeća na to da bi države članice trebale provoditi redovite analize materijalnog učinka prelijevanja tih mjera, uključujući analizu rodno uvjetovanih predrasuda povezanih s poreznim politikama i njihove sposobnosti povećanja domaćih prihoda za financiranje prava žena, na druge države članice i zemlje u razvoju, pri čemu priznaje da su poduzeti određeni koraci u tom pogledu u okviru Platforme za dobro porezno upravljanje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | napominje da rodna ravnopravnost nije samo temeljno ljudsko pravo, nego i da bi njezino ostvarivanje doprinijelo uključivijem i održivijem rastu; naglašava da bi analiza proračuna s obzirom na rodnu perspektivu omogućila bolje informacije o distribucijskom učinku javnih ulaganja na muškarce i žene; poziva Komisiju i države članice da uvedu izradu proračuna kojom se u obzir uzima rodna perspektiva na način kojim se izričito prati koji je udio javnih sredstava namijenjen ženama i kojim se jamči da sve mjere za mobiliziranje sredstava i raspodjelu rashoda promiču rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da promiče najbolje prakse u području poreznih politika kojima se u obzir uzima učinak na spolove i promiče rodna ravnopravnost, naročito u pogledu oporezivanja dohotka kućanstava i PDV-a; poziva Komisiju da u svoje godišnje izvješće o trendovima oporezivanja u Europskoj uniji uključi rodnu analizu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da unatoč zajedničkoj izjavi o rodno osviještenoj politici priloženoj Uredbi o VFO-u 2014. – 2020. u tom području nije došlo do većeg napretka te da Komisija nije uzela u obzir njezinu provedbu u reviziji VFO-a na sredini razdoblja; traži da se u godišnjim proračunskim postupcima ocijeni i integrira učinak politika EU-a na rodnu ravnopravnost (izrada proračuna kojom se u obzir uzima rodna perspektiva); očekuje da se Parlament, Vijeće i Komisija ponovno obvežu na rodno osviještenu politiku u sljedećem VFO-u te na njezino efikasno praćenje, pa i tijekom revizije VFO-a u sredini razdoblja i da propisno uzmu u obzir načelo ravnopravnosti žena i muškaraca utvrđeno u članku 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU); |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice da poštuju svoju pravnu obvezu u skladu s Poveljom o temeljnim pravima u pogledu promicanja rodne ravnopravnosti pri provedbi prava EU-a i nacionalnih politika koje su uređene pravom EU-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da su potrebna daljnja istraživanja i bolja zbirka podataka razvrstanih po spolu kad je riječ o rodno diferenciranim učincima sustava oporezivanja odnosno njegovim učincima na dodjelu sredstava; osobito poziva države članice da prikupljaju porezne podatke na pojedinačnoj osnovi, a ne samo na osnovi kućanstva i da uklone razliku u podacima između spolova o obrascima potrošnje i korištenju sniženih stopa, o raspodjeli poduzetničkog dohotka i povezanih poreznih plaćanja te raspodjeli neto bogatstva, dohotka od kapitala i povezanih poreznih plaćanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | žali zbog toga što većina država članica ne prikuplja niti ne evaluira individualizirane podatke o porezu na dohodak i što mnoge države članice i dalje prikupljaju podatke na razini kućanstva samo preko odredbi o zajedničkom oporezivanju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | potiče države članice da osmisle odgovarajuću strukturu poticaja u području poreznih olakšica diljem političkih mjera kojom bi se migrantice poticale da se (ponovno) uključe u osposobljavanje ili da se zaposle; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  CEDAW/C/CHE/CO/4-5, stavci 40.-43. (Švicarska 2016.); CEDAW/C/LUX/CO/6-7, stavci 10., 15., 16. (Luksemburg 2018.).

(2)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 38.

(3)  SL C 407, 4.11.2016., str. 2.

(4)  SL C 66, 21.2.2018., str. 30.

(5)  SL C 76, 28.2.2018., str. 93.

(6)  SL C 263, 25.7.2018., str. 49.

(7)  SL C 369, 11.10.2018., str. 132.

(8)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(9)  Resorni odjel C Europskog parlamenta, Rodna ravnopravnost i oporezivanje u Europskoj uniji, 2017.

(10)  Resorni odjel C Europskog parlamenta, Rodna ravnopravnost i oporezivanje u Europskoj uniji, 2017.

(11)  Resorni odjel C Europskog parlamenta, Rodna ravnopravnost i oporezivanje u Europskoj uniji, 2017.

(12)  Europska komisija, Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju, Trendovi oporezivanja u Europskoj uniji – Podaci za države članice EU-a, Island i Norvešku, izdanje 2018.

(13)  Institut za razvojne studije, Preraspodjela neplaćenog pružanja skrbi – Zbog čega je porez važan za prava žena. Informativno izvješće, br. 109., siječanj 2016.

(14)  Resorni odjel C Europskog parlamenta, Rodna ravnopravnost i oporezivanje u Europskoj uniji, 2017.

(15)  Kako je zatraženo u Zaključcima Vijeća od 16. lipnja 2016. o rodnoj ravnopravnosti.

(16)  Europska komisija, Europski semestar: izvješća po zemljama, 7. ožujka 2018.

(17)  Resorni odjel C Europskog parlamenta, Rodna ravnopravnost i oporezivanje u Europskoj uniji, 2017.

(18)  Resorni odjel C Europskog parlamenta, Rodna ravnopravnost i oporezivanje u Europskoj uniji, 2017.

(19)  Resorni odjel C Europskog parlamenta, Rodna ravnopravnost i oporezivanje u Europskoj uniji, 2017.

(20)  La Fiscalidad en España desde una Perspectiva de Género (2016) – Institut per a l’estudi i la transformació d ela vida quotidiana / Ekona Consultoría.

(21)  „Završna studija UN-a o nezakonitim financijskim tokovima, ljudskim pravima i Programu za održivi razvoj do 2030.” iz 2016., koju je sastavio neovisni stručnjak, o učincima stranog duga i drugih povezanih međunarodnih financijskih obveza država na puno uživanje svih ljudskih prava, posebno gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava.

(22)  SL C 369, 11.10.2018., str. 132.

(23)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0284.

---

Srijeda, 16. siječnja 2019.

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/48

---

P8_TA(2019)0023

Postupak Unije za odobravanje pesticida

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o postupku Unije za odobravanje pesticida (2018/2153(INI))

(2020/C 411/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 6. veljače 2018. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za postupak Unije za odobravanje pesticida (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 6. veljače 2018. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za postupak Unije za odobravanje pesticida (1),

| — | uzimajući u obzir članak 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Sedmi opći program djelovanja Unije za okoliš do 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sedmi opći program djelovanja Unije za okoliš do 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša („Aarhuška konvencija”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša („Aarhuška konvencija”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (3) („Uredba”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (3) („Uredba”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o osiguravanju sudjelovanja javnosti u izradi određenih planova i programa koji se odnose na okoliš i o izmjeni direktiva Vijeća 85/337/EEZ i 96/61/EZ s obzirom na sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o osiguravanju sudjelovanja javnosti u izradi određenih planova i programa koji se odnose na okoliš i o izmjeni direktiva Vijeća 85/337/EEZ i 96/61/EZ s obzirom na sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 546/2011 od 10. lipnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu jedinstvenih načela za ocjenjivanje i odobravanje sredstava za zaštitu bilja (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 546/2011 od 10. lipnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu jedinstvenih načela za ocjenjivanje i odobravanje sredstava za zaštitu bilja (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 283/2013 od 1. ožujka 2013. o utvrđivanju zahtjeva u pogledu podataka o aktivnim tvarima (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 283/2013 od 1. ožujka 2013. o utvrđivanju zahtjeva u pogledu podataka o aktivnim tvarima (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 284/2013 od 1. ožujka 2013. o utvrđivanju zahtjeva u pogledu podataka o sredstvima za zaštitu bilja (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 284/2013 od 1. ožujka 2013. o utvrđivanju zahtjeva u pogledu podataka o sredstvima za zaštitu bilja (10),

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1056 оd 29. lipnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka valjanosti odobrenja aktivne tvari glifosat (11) i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1313 оd 1. kolovoza 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobrenje aktivne tvari glifosat (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1056 оd 29. lipnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka valjanosti odobrenja aktivne tvari glifosat (11) i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1313 оd 1. kolovoza 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobrenje aktivne tvari glifosat (12),

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/2324 оd 12. prosinca 2017. o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosat u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/2324 оd 12. prosinca 2017. o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosat u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (13),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 13. travnja 2016. (14) i 24. listopada 2017. (15) o nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 13. travnja 2016. (14) i 24. listopada 2017. (15) o nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o jačanju inovacija i gospodarskog razvoja u upravljanju europskim poljoprivrednim gospodarstvima u budućnosti (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o jačanju inovacija i gospodarskog razvoja u upravljanju europskim poljoprivrednim gospodarstvima u budućnosti (17),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. lipnja 2016. o tehničkim rješenjima za održivu poljoprivredu u EU-u (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. lipnja 2016. o tehničkim rješenjima za održivu poljoprivredu u EU-u (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja (19),

| — | uzimajući u obzir procjenu provedbe Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i njezinih relevantnih priloga na europskoj razini koju je u travnju 2018. objavila Služba Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu provedbe Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i njezinih relevantnih priloga na europskoj razini koju je u travnju 2018. objavila Služba Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 23. studenog 2016. u predmetu C-442/14 Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting protiv College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 23. studenog 2016. u predmetu C-442/14 Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting protiv College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (20),

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana od 18. veljače 2016. u predmetu 12/2013/MDC o praksama Komisije u pogledu odobravanja i stavljanja na tržište sredstava za zaštitu bilja (pesticida), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana od 18. veljače 2016. u predmetu 12/2013/MDC o praksama Komisije u pogledu odobravanja i stavljanja na tržište sredstava za zaštitu bilja (pesticida),

| — | uzimajući u obzir studiju pod nazivom „Monografije Međunarodne agencije za istraživanje raka, 112. svezak: Ocjena pet organofosfatnih insekticida i herbicida”, objavljenu 20. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju pod nazivom „Monografije Međunarodne agencije za istraživanje raka, 112. svezak: Ocjena pet organofosfatnih insekticida i herbicida”, objavljenu 20. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir Zaključak Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari glifosat (21), objavljen 12. studenoga 2015. i njezin Zaključak o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida u pogledu mogućih svojstava endokrine disrupcije aktivne tvari glifosat (22), objavljen 7. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključak Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari glifosat (21), objavljen 12. studenoga 2015. i njezin Zaključak o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida u pogledu mogućih svojstava endokrine disrupcije aktivne tvari glifosat (22), objavljen 7. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za procjenu rizika (RAC) Europske agencije za kemikalije (ECHA) o klasifikaciji glifosata od 15. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za procjenu rizika (RAC) Europske agencije za kemikalije (ECHA) o klasifikaciji glifosata od 15. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir Znanstveno mišljenje Mehanizma za znanstveno savjetovanje o postupcima EU-a o odobravanja sredstava za zaštitu bilja od lipnja 2018. (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Znanstveno mišljenje Mehanizma za znanstveno savjetovanje o postupcima EU-a o odobravanja sredstava za zaštitu bilja od lipnja 2018. (23),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Uredbe (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o statističkim podacima o pesticidima (COM(2017)0109), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Uredbe (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o statističkim podacima o pesticidima (COM(2017)0109),

| — | uzimajući u obzir provedbeni plan za povećanje dostupnosti proizvoda za zaštitu bilja niskog rizika i ubrzanje provedbe plana integrirane zaštite bilja u državama članicama, koji je sastavila Stručna skupina za održivu zaštitu bilja i koji je Vijeće odobrilo 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir provedbeni plan za povećanje dostupnosti proizvoda za zaštitu bilja niskog rizika i ubrzanje provedbe plana integrirane zaštite bilja u državama članicama, koji je sastavila Stručna skupina za održivu zaštitu bilja i koji je Vijeće odobrilo 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu, od 24. siječnja 2017., o uporabi pesticida u poljoprivredi na globalnoj razini i njezinu utjecaju na ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu, od 24. siječnja 2017., o uporabi pesticida u poljoprivredi na globalnoj razini i njezinu utjecaju na ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir članak 13. UFEU-a u kojem se navodi da bi se pri oblikovanju i provedbi politika Unije, a posebno u pogledu njezina unutarnjeg tržišta, puna pažnja trebala posvetiti zahtjevima za dobrobit životinja jer su životinje čuvstvena bića, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. UFEU-a u kojem se navodi da bi se pri oblikovanju i provedbi politika Unije, a posebno u pogledu njezina unutarnjeg tržišta, puna pažnja trebala posvetiti zahtjevima za dobrobit životinja jer su životinje čuvstvena bića,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe (24),

| — | uzimajući u obzir Posebno istraživanje Eurobarometra br. 442 iz ožujka 2016. u kojem se navodi da se 89 % građana EU-a slaže s tim da bi Unija trebala činiti više u pogledu promicanja veće osviještenosti o važnosti dobrobiti životinja na međunarodnoj razini, a 90 % građana EU-a smatra da je važno uspostaviti visoke standarde dobrobiti životinja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Posebno istraživanje Eurobarometra br. 442 iz ožujka 2016. u kojem se navodi da se 89 % građana EU-a slaže s tim da bi Unija trebala činiti više u pogledu promicanja veće osviještenosti o važnosti dobrobiti životinja na međunarodnoj razini, a 90 % građana EU-a smatra da je važno uspostaviti visoke standarde dobrobiti životinja,

| — | uzimajući u obzir da Parlament prima brojne predstavke građana koji u skladu sa svojim pravima na temelju članaka 24. i 227. UFEU-a te članka 44. Povelje Europske unije o temeljnim pravima pozivaju na ukidanje ispitivanja na životinjama u Europi i diljem svijeta te na uspostavu međunarodnih standarda za dobrobit životinja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da Parlament prima brojne predstavke građana koji u skladu sa svojim pravima na temelju članaka 24. i 227. UFEU-a te članka 44. Povelje Europske unije o temeljnim pravima pozivaju na ukidanje ispitivanja na životinjama u Europi i diljem svijeta te na uspostavu međunarodnih standarda za dobrobit životinja,

| — | uzimajući u obzir Komisijin prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti i održivosti EU-ove procjene rizika u prehrambenom lancu (COM(2018)0179) (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti i održivosti EU-ove procjene rizika u prehrambenom lancu (COM(2018)0179) (25),

| — | uzimajući u obzir Komisijinu trenutačnu evaluaciju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u okviru programa REFIT, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu trenutačnu evaluaciju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u okviru programa REFIT,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Posebnog odbora za postupak Unije za odobravanje pesticida (A8-0475/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Posebnog odbora za postupak Unije za odobravanje pesticida (A8-0475/2018),

Opća razmatranja

| A. | budući da je svrha Uredbe (EZ) br. 1107/2009 („Uredba”) osigurati visoku razinu zaštite kako zdravlja ljudi i životinja tako i okoliša te poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta usklađivanjem pravila o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja poboljšavajući time poljoprivrednu proizvodnju; |
| --- | --- |

A.

budući da je svrha Uredbe (EZ) br. 1107/2009 („Uredba”) osigurati visoku razinu zaštite kako zdravlja ljudi i životinja tako i okoliša te poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta usklađivanjem pravila o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja poboljšavajući time poljoprivrednu proizvodnju;

| B. | budući da je postupak EU-a za odobravanje sredstava za zaštitu bilja jedan od najstrožih u svijetu; budući da s obzirom na zabrinutosti nekolicine dionika zbog procjene glifosata Posebni odbor za postupak Unije za odobravanje pesticida (PEST) nastoji utvrditi područja koja se mogu dodatno poboljšati u pogledu postupka Unije za odobravanje sredstava za zaštitu bilja, pružanjem preporuka koje smatra potrebnima kako bi se osiguralo postizanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša; |
| --- | --- |

B.

budući da je postupak EU-a za odobravanje sredstava za zaštitu bilja jedan od najstrožih u svijetu; budući da s obzirom na zabrinutosti nekolicine dionika zbog procjene glifosata Posebni odbor za postupak Unije za odobravanje pesticida (PEST) nastoji utvrditi područja koja se mogu dodatno poboljšati u pogledu postupka Unije za odobravanje sredstava za zaštitu bilja, pružanjem preporuka koje smatra potrebnima kako bi se osiguralo postizanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša;

| C. | budući da je načelo predostrožnosti temeljno načelo politike Unije, kako je utvrđeno u članku 191. UFEU-a; budući da Uredba, kako je predviđeno člankom 1. stavkom 4., počiva na načelu preodstrožnosti; budući da odluka upravljanja rizikom, kako je predviđeno čankom 13. stavkom 2., mora biti usklađena s uvjetima načela predostrožnosti utvrđenima u članku 7. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 178/2002; budući da je člankom 7. stavkom 2. Uredbe 178/2002 predviđeno da mjere usvojene na temelju načela predostrožnosti moraju biti primjerene; |
| --- | --- |

C.

budući da je načelo predostrožnosti temeljno načelo politike Unije, kako je utvrđeno u članku 191. UFEU-a; budući da Uredba, kako je predviđeno člankom 1. stavkom 4., počiva na načelu preodstrožnosti; budući da odluka upravljanja rizikom, kako je predviđeno čankom 13. stavkom 2., mora biti usklađena s uvjetima načela predostrožnosti utvrđenima u članku 7. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 178/2002; budući da je člankom 7. stavkom 2. Uredbe 178/2002 predviđeno da mjere usvojene na temelju načela predostrožnosti moraju biti primjerene;

| D. | budući da je nekolicina dionika izrazila zabrinutost zbog procjene glifosata, osobito kad je riječ o tome je li provedena neovisna, objektivna i transparentna procjena, jesu li pravilno primijenjeni kriteriji klasifikacije iz Uredbe (EZ) br. 1272/2008, jesu li relevantne smjernice na odgovarajući način upotrijebljene i jesu li pravilno primijenjeni kriteriji za odobravanje i načelo predostrožnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da je nekolicina dionika izrazila zabrinutost zbog procjene glifosata, osobito kad je riječ o tome je li provedena neovisna, objektivna i transparentna procjena, jesu li pravilno primijenjeni kriteriji klasifikacije iz Uredbe (EZ) br. 1272/2008, jesu li relevantne smjernice na odgovarajući način upotrijebljene i jesu li pravilno primijenjeni kriteriji za odobravanje i načelo predostrožnosti;

| E. | budući da na temelju članka 4. stavka 3. Uredbe sredstvo za zaštitu bilja kod uporabe, prema dobroj praksi zaštite bilja i uz pretpostavku realnih okolnosti uporabe, ne smije, među ostalim, imati nikakve izravne ili odgođene štetne učinke na zdravlje ljudi, uključujući zdravlje ranjivih skupina, te ne smije imati neprihvatljive učinke na okoliš; |
| --- | --- |

E.

budući da na temelju članka 4. stavka 3. Uredbe sredstvo za zaštitu bilja kod uporabe, prema dobroj praksi zaštite bilja i uz pretpostavku realnih okolnosti uporabe, ne smije, među ostalim, imati nikakve izravne ili odgođene štetne učinke na zdravlje ljudi, uključujući zdravlje ranjivih skupina, te ne smije imati neprihvatljive učinke na okoliš;

| F. | budući da je evaluacijom provedbe Uredbe otkriveno da se ciljevi zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša ne postižu u potpunosti i da postoji prostor za poboljšanja kako bi se postigli svi ciljevi Uredbe; |
| --- | --- |

F.

budući da je evaluacijom provedbe Uredbe otkriveno da se ciljevi zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša ne postižu u potpunosti i da postoji prostor za poboljšanja kako bi se postigli svi ciljevi Uredbe;

| G. | budući da je potpuna provedba Uredbe u svim državama članicama od najveće važnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je potpuna provedba Uredbe u svim državama članicama od najveće važnosti;

| H. | budući da se rad nacionalnih nadležnih tijela uključenih u postupke odobravanja i izdavanja odobrenja često odgađa; budući da su u nekim slučajevima utvrđeni nedostatan broj osoblja nacionalnih nadležnih tijela koja sudjeluju u postupku odobravanja i njihovo nedovoljno financiranje; budući da, uz odgađanja povezana s procjenama, postoji opasnost da i nedostatak resursa utječe na kvalitetu procjena za aktivne tvari i sredstva za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

H.

budući da se rad nacionalnih nadležnih tijela uključenih u postupke odobravanja i izdavanja odobrenja često odgađa; budući da su u nekim slučajevima utvrđeni nedostatan broj osoblja nacionalnih nadležnih tijela koja sudjeluju u postupku odobravanja i njihovo nedovoljno financiranje; budući da, uz odgađanja povezana s procjenama, postoji opasnost da i nedostatak resursa utječe na kvalitetu procjena za aktivne tvari i sredstva za zaštitu bilja;

| I. | budući da neovisnost procjene rizika čini temelj povjerenja u Uredbu i propisa o hrani EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da neovisnost procjene rizika čini temelj povjerenja u Uredbu i propisa o hrani EU-a;

| J. | budući da je utvrđeno da tijekom cijelog postupka nedostaje transparentnosti kad je riječ o odlučivanju, počevši od nedostatka pristupa javnosti cjelokupnim studijama i neobrađenim podacima do faze upravljanja rizikom; |
| --- | --- |

J.

budući da je utvrđeno da tijekom cijelog postupka nedostaje transparentnosti kad je riječ o odlučivanju, počevši od nedostatka pristupa javnosti cjelokupnim studijama i neobrađenim podacima do faze upravljanja rizikom;

| K. | budući da je pravo na pristup dokumentima institucija EU-a, kao i agencija EU-a, važno pravo, čija se izuzeća tumače restriktivno; upućuje na sudsku praksu Suda Europske unije prema kojoj transparentnost i pristup dokumentima u očima građana doprinose većoj legitimnosti agencija EU-a u očima građana te koja osigurava da su agencije EU-a odgovornije građanima u demokratskom sustavu (26); |
| --- | --- |

K.

budući da je pravo na pristup dokumentima institucija EU-a, kao i agencija EU-a, važno pravo, čija se izuzeća tumače restriktivno; upućuje na sudsku praksu Suda Europske unije prema kojoj transparentnost i pristup dokumentima u očima građana doprinose većoj legitimnosti agencija EU-a u očima građana te koja osigurava da su agencije EU-a odgovornije građanima u demokratskom sustavu (26);

| L. | budući da bi Uredbu Komisije (EU) br. 283/2013 o utvrđivanju zahtjeva u pogledu podataka o aktivnim tvarima trebalo redovito ažurirati kako bi se uzela u obzir najnovija znanstvena i tehnička saznanja; budući da je Komunikacija Komisije u okviru provedbe Uredbe Komisije (EU) br. 283/2013 od 1. ožujka 2013. o utvrđivanju zahtjeva u pogledu podataka o aktivnim tvarima (27) i dalje najsveobuhvatniji izvor dokumenata sa smjernicama i smjernica za ispitivanje, iako je nekoliko dokumenata navedenih na popisu možda zastarjelo te ih je potrebno ažurirati; budući da se u metodologijama koje se upotrebljavaju za znanstvenu procjenu aktivnih tvari, u obliku smjernica koje upotrebljavaju EFSA i države članice, ne odražava uvijek trenutačno stanje znanstvenih i tehničkih saznanja kako se to zahtijeva člankom 4. Uredbe; budući da određena ključna ispitivanja nisu obuhvaćena procjenom rizika ili nedostaju najnovije znanstvene metode (kao što je slučaj kod ažuriranih ekotoksikoloških ispitivanja za organizme u tlu i procjene koncentracije i ostataka u okolišu u prašini, vjetru, zraku i vodi); |
| --- | --- |

L.

budući da bi Uredbu Komisije (EU) br. 283/2013 o utvrđivanju zahtjeva u pogledu podataka o aktivnim tvarima trebalo redovito ažurirati kako bi se uzela u obzir najnovija znanstvena i tehnička saznanja; budući da je Komunikacija Komisije u okviru provedbe Uredbe Komisije (EU) br. 283/2013 od 1. ožujka 2013. o utvrđivanju zahtjeva u pogledu podataka o aktivnim tvarima (27) i dalje najsveobuhvatniji izvor dokumenata sa smjernicama i smjernica za ispitivanje, iako je nekoliko dokumenata navedenih na popisu možda zastarjelo te ih je potrebno ažurirati; budući da se u metodologijama koje se upotrebljavaju za znanstvenu procjenu aktivnih tvari, u obliku smjernica koje upotrebljavaju EFSA i države članice, ne odražava uvijek trenutačno stanje znanstvenih i tehničkih saznanja kako se to zahtijeva člankom 4. Uredbe; budući da određena ključna ispitivanja nisu obuhvaćena procjenom rizika ili nedostaju najnovije znanstvene metode (kao što je slučaj kod ažuriranih ekotoksikoloških ispitivanja za organizme u tlu i procjene koncentracije i ostataka u okolišu u prašini, vjetru, zraku i vodi);

| M. | budući da još uvijek nisu službeno donesene ažurirane smjernice o pčelama kojima se EFSA koristila prilikom svojeg nedavnog preispitivanja triju neonikotinoida; budući da su smjernice o organizmima u tlu koje EFSA trenutačno upotrebljava objavljene 2002.; |
| --- | --- |

M.

budući da još uvijek nisu službeno donesene ažurirane smjernice o pčelama kojima se EFSA koristila prilikom svojeg nedavnog preispitivanja triju neonikotinoida; budući da su smjernice o organizmima u tlu koje EFSA trenutačno upotrebljava objavljene 2002.;

| N. | budući da se zahtjevi zakonodavstva smjernicama prenose u praktične korake, objašnjavajući što je potrebno učiniti, dok se smjernicama za ispitivanje navode protokoli za ispitivanje koje je potrebno slijediti za dobivanje podataka, objašnjavajući kako se ispitivanja trebaju provoditi; |
| --- | --- |

N.

budući da se zahtjevi zakonodavstva smjernicama prenose u praktične korake, objašnjavajući što je potrebno učiniti, dok se smjernicama za ispitivanje navode protokoli za ispitivanje koje je potrebno slijediti za dobivanje podataka, objašnjavajući kako se ispitivanja trebaju provoditi;

| O. | budući da zabrinjava široka, i neodgovarajuća profilaktička, uporaba sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

O.

budući da zabrinjava široka, i neodgovarajuća profilaktička, uporaba sredstava za zaštitu bilja;

| P. | budući da je uporaba sredstava za zaštitu bilja u cilju isušivanja, (tj. ubijanja same biljke prije žetve kako bi se ubrzalo sazrijevanje i olakšala žetva) neodgovarajuća; |
| --- | --- |

P.

budući da je uporaba sredstava za zaštitu bilja u cilju isušivanja, (tj. ubijanja same biljke prije žetve kako bi se ubrzalo sazrijevanje i olakšala žetva) neodgovarajuća;

| Q. | budući da je uporaba sredstava za zaštitu bilja u područjima koja koristi šira javnost ili ranjive skupine neodgovarajuća; |
| --- | --- |

Q.

budući da je uporaba sredstava za zaštitu bilja u područjima koja koristi šira javnost ili ranjive skupine neodgovarajuća;

| R. | budući da je prema podacima koje je prikupila Organizacija UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) EU 2016. upotrijebio 368 588 tona pesticida, što čini 11,8 % globalne potrošnje; |
| --- | --- |

R.

budući da je prema podacima koje je prikupila Organizacija UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) EU 2016. upotrijebio 368 588 tona pesticida, što čini 11,8 % globalne potrošnje;

| S. | budući da u EU-u prema podacima FAO-a postoji uzlazan trend uporabe pesticida od 2009.; budući da se taj trend, pak, u velikoj mjeri razlikuje među državama članicama, u rasponu od naglog porasta u nekim državama članicama do naglog pada u drugim državama; budući da se od 2011. do 2016. prodaja ukupne količine aktivnih tvari u pesticidima u 16 država članica EU-a povećala za 1,6 %; |
| --- | --- |

S.

budući da u EU-u prema podacima FAO-a postoji uzlazan trend uporabe pesticida od 2009.; budući da se taj trend, pak, u velikoj mjeri razlikuje među državama članicama, u rasponu od naglog porasta u nekim državama članicama do naglog pada u drugim državama; budući da se od 2011. do 2016. prodaja ukupne količine aktivnih tvari u pesticidima u 16 država članica EU-a povećala za 1,6 %;

| T. | budući da su do 2018. odobrene 493 aktivne i osnovne tvari; |
| --- | --- |

T.

budući da su do 2018. odobrene 493 aktivne i osnovne tvari;

| U. | budući da se u izvješću Komisije o provedbi Uredbe (EZ) br. 1185/2009 navode nedostaci o statističkim podacima o uporabi pesticida i nedostatak znanja o uporabi određenih aktivnih tvari; |
| --- | --- |

U.

budući da se u izvješću Komisije o provedbi Uredbe (EZ) br. 1185/2009 navode nedostaci o statističkim podacima o uporabi pesticida i nedostatak znanja o uporabi određenih aktivnih tvari;

| V. | budući da je prema izvješću Europske unije o ostacima pesticida u hrani za 2016. (28), koje je EFSA objavila 2018., 96,2 % uzoraka bilo u granicama dozvoljenima na temelju zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

V.

budući da je prema izvješću Europske unije o ostacima pesticida u hrani za 2016. (28), koje je EFSA objavila 2018., 96,2 % uzoraka bilo u granicama dozvoljenima na temelju zakonodavstva EU-a;

| W. | budući da je javnost nedovoljno upoznata s opasnostima i rizicima te prihvatljivim i neprihvatljivim opasnostima i rizicima, kao i s razinom usklađenosti s vrijednostima maksimalne razine ostataka (MRO) u Europi; |
| --- | --- |

W.

budući da je javnost nedovoljno upoznata s opasnostima i rizicima te prihvatljivim i neprihvatljivim opasnostima i rizicima, kao i s razinom usklađenosti s vrijednostima maksimalne razine ostataka (MRO) u Europi;

| X. | budući da se odluke o odobrenju za novorazvijene aktivne tvari i sredstva za zaštitu bilja uvijek donose na temelju neizvjesnosti u pogledu stvarnih učinaka; budući da ne postoji dovoljno praćenje nakon odobrenja; budući da nedostaju podaci o točnim količinama pojedinačnog primijenjenog sredstva za zaštitu bilja, provedbi i učinkovitosti mjera ublažavanja i mogućim štetnim učincima na zdravlje ljudi i životinja te okoliš; |
| --- | --- |

X.

budući da se odluke o odobrenju za novorazvijene aktivne tvari i sredstva za zaštitu bilja uvijek donose na temelju neizvjesnosti u pogledu stvarnih učinaka; budući da ne postoji dovoljno praćenje nakon odobrenja; budući da nedostaju podaci o točnim količinama pojedinačnog primijenjenog sredstva za zaštitu bilja, provedbi i učinkovitosti mjera ublažavanja i mogućim štetnim učincima na zdravlje ljudi i životinja te okoliš;

| Y. | budući da se nedostatak podataka odnosi na stvarne učinke aktivnih tvari, safenere, sinergiste i koformulante te njihove metabolite, kao i na formulacije i mješavine sredstava; budući da stoga potpuni učinak pesticida na zdravlje ljudi i životinja te na okoliš nije poznat u odgovarajućoj mjeri; |
| --- | --- |

Y.

budući da se nedostatak podataka odnosi na stvarne učinke aktivnih tvari, safenere, sinergiste i koformulante te njihove metabolite, kao i na formulacije i mješavine sredstava; budući da stoga potpuni učinak pesticida na zdravlje ljudi i životinja te na okoliš nije poznat u odgovarajućoj mjeri;

| Z. | budući da pilot-projekt „Praćenje upotrebe pesticida u okolišu uz pomoć pčela medarica” nije još proveden usprkos uključivanju u proračun Unije za financijske godine 2017. i 2018.; |
| --- | --- |

Z.

budući da pilot-projekt „Praćenje upotrebe pesticida u okolišu uz pomoć pčela medarica” nije još proveden usprkos uključivanju u proračun Unije za financijske godine 2017. i 2018.;

| AA. | budući da je jedan od ciljeva Sedmog općeg programa djelovanja Unije za okoliš do 2020. da se kemikalije proizvode i upotrebljavaju na načine koji dovode do smanjenja znatnih štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš na najmanju moguću razinu i da još uvijek postoji neizvjesnost u pogledu posljedica kombiniranih učinaka različitih kemikalija na zdravlje ljudi i okoliš; |
| --- | --- |

AA.

budući da je jedan od ciljeva Sedmog općeg programa djelovanja Unije za okoliš do 2020. da se kemikalije proizvode i upotrebljavaju na načine koji dovode do smanjenja znatnih štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš na najmanju moguću razinu i da još uvijek postoji neizvjesnost u pogledu posljedica kombiniranih učinaka različitih kemikalija na zdravlje ljudi i okoliš;

| AB. | budući da se u članku 4. stavku 3. Uredbe navodi da sredstvo za zaštitu bilja „ne smije imati trenutačne ili odgođene štetne učinke na zdravlje ljudi... uzimajući u obzir poznate kumulativne i sinergijske učinke, ako postoje znanstvene metode za mjerenje takvih učinaka koje priznaje Agencija”; budući da se Uredbom (EZ) br. 396/2005 predviđa da se „poznati kumulativni i sinergijski učinci” moraju uzeti u obzir „ako su dostupne metode za ocjenjivane tih učinaka”; |
| --- | --- |

AB.

budući da se u članku 4. stavku 3. Uredbe navodi da sredstvo za zaštitu bilja „ne smije imati trenutačne ili odgođene štetne učinke na zdravlje ljudi... uzimajući u obzir poznate kumulativne i sinergijske učinke, ako postoje znanstvene metode za mjerenje takvih učinaka koje priznaje Agencija”; budući da se Uredbom (EZ) br. 396/2005 predviđa da se „poznati kumulativni i sinergijski učinci” moraju uzeti u obzir „ako su dostupne metode za ocjenjivane tih učinaka”;

| AC. | budući da su takve metodologije sada na raspolaganju te se očekuje da će EFSA do kraja 2019. dovršiti pilot-procjenu kojom se razmatraju kumulativni učinci izloženosti pesticidima u hranu na živčani sustav i štitnjaču; |
| --- | --- |

AC.

budući da su takve metodologije sada na raspolaganju te se očekuje da će EFSA do kraja 2019. dovršiti pilot-procjenu kojom se razmatraju kumulativni učinci izloženosti pesticidima u hranu na živčani sustav i štitnjaču;

| AD. | budući da ne postoji zakonska obveza za ispitivanje aktivnih tvari u pogledu razvojne neurotoksičnosti (DNT), među kojima su uzrok autizma, poremećaja pozornosti s hiperaktivnošću (ADHD) i disleksija; budući da su potrebne studije razvojne toksičnosti i neurotoksičnosti te da mogu potaknuti studije s ad hoc nacrtom kako bi se obuhvatile posebne zabrinutosti; budući da EFSA trenutačno u tom kontekstu radi na projektu za razvoj rješenja za otkrivanje učinaka DNT-a koja ne uključuju ispitivanje na životinjama; |
| --- | --- |

AD.

budući da ne postoji zakonska obveza za ispitivanje aktivnih tvari u pogledu razvojne neurotoksičnosti (DNT), među kojima su uzrok autizma, poremećaja pozornosti s hiperaktivnošću (ADHD) i disleksija; budući da su potrebne studije razvojne toksičnosti i neurotoksičnosti te da mogu potaknuti studije s ad hoc nacrtom kako bi se obuhvatile posebne zabrinutosti; budući da EFSA trenutačno u tom kontekstu radi na projektu za razvoj rješenja za otkrivanje učinaka DNT-a koja ne uključuju ispitivanje na životinjama;

| AE. | budući da postoji zabrinutost da provedba Uredbe, u pogledu primjene ispitivanja na životinjama za utvrđivanje opasnosti i procjenu rizika, nije u skladu s načelima zamjene, smanjenja i poboljšanja Direktive 2010/63/EU za pokuse na životinjama jer uredbe Komisije (EU) br. 283/2013 i (EU) br. 284/2013, kao i odgovarajuće smjernice, unatoč raspoloživosti potvrđenih alternativnih ispitivanja i tehnologija, nisu ažurirane od njihova donošenja; |
| --- | --- |

AE.

budući da postoji zabrinutost da provedba Uredbe, u pogledu primjene ispitivanja na životinjama za utvrđivanje opasnosti i procjenu rizika, nije u skladu s načelima zamjene, smanjenja i poboljšanja Direktive 2010/63/EU za pokuse na životinjama jer uredbe Komisije (EU) br. 283/2013 i (EU) br. 284/2013, kao i odgovarajuće smjernice, unatoč raspoloživosti potvrđenih alternativnih ispitivanja i tehnologija, nisu ažurirane od njihova donošenja;

| AF. | budući da ispitivanje učinaka na zdravlje ljudi uključuje uporabu životinja i stoga se ne mogu nužno precizno predvidjeti nuspojave kod ljudi; |
| --- | --- |

AF.

budući da ispitivanje učinaka na zdravlje ljudi uključuje uporabu životinja i stoga se ne mogu nužno precizno predvidjeti nuspojave kod ljudi;

| AG. | budući da postoji potreba za ubrzanjem razvoja i potvrđivanja novih metoda koje se ne provode na životinjama, a kojima se pružaju informacije o temeljnim mehanizmima toksičnosti za ljude, uključujući način na koji dolazi do štetnih ishoda za ljude; |
| --- | --- |

AG.

budući da postoji potreba za ubrzanjem razvoja i potvrđivanja novih metoda koje se ne provode na životinjama, a kojima se pružaju informacije o temeljnim mehanizmima toksičnosti za ljude, uključujući način na koji dolazi do štetnih ishoda za ljude;

| AH. | budući da mnogi poljoprivredni proizvodi iz trećih zemalja imaju nižu razinu zaštite zdravlja ljudi i okoliša u odnosu na odobrenje i uporabu sredstava za zaštitu bilja; budući da je potrebno zajamčiti da zbog uvoza poljoprivrednih proizvoda iz trećih zemalja ne dođe do ugrožavanja zaštite na razini EU-a; |
| --- | --- |

AH.

budući da mnogi poljoprivredni proizvodi iz trećih zemalja imaju nižu razinu zaštite zdravlja ljudi i okoliša u odnosu na odobrenje i uporabu sredstava za zaštitu bilja; budući da je potrebno zajamčiti da zbog uvoza poljoprivrednih proizvoda iz trećih zemalja ne dođe do ugrožavanja zaštite na razini EU-a;

| AI. | budući da su u EU-u optjecaju nezakonito uvezena sredstva za zaštitu bilja i da se upotrebljavaju, što predstavlja potencijalnu prijetnju javnom zdravlju i nepošteno tržišno natjecanje u odnosu na sredstva za zaštitu bilja koja podliježu postupku odobrenja u skladu s postojećim zakonodavstvom EU-a; |
| --- | --- |

AI.

budući da su u EU-u optjecaju nezakonito uvezena sredstva za zaštitu bilja i da se upotrebljavaju, što predstavlja potencijalnu prijetnju javnom zdravlju i nepošteno tržišno natjecanje u odnosu na sredstva za zaštitu bilja koja podliježu postupku odobrenja u skladu s postojećim zakonodavstvom EU-a;

Zahtjev za odobrenje aktivnih tvari

| AJ. | budući da je u pogledu transparentnosti i sukoba interesa nekolicina dionika izrazila zabrinutost zbog prava podnositelja zahtjeva na odabir države članice izvjestiteljice prilikom zahtjeva za odobrenje aktivne tvari; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je u pogledu transparentnosti i sukoba interesa nekolicina dionika izrazila zabrinutost zbog prava podnositelja zahtjeva na odabir države članice izvjestiteljice prilikom zahtjeva za odobrenje aktivne tvari;

| AK. | budući da je u pogledu transparentnosti i sukoba interesa nekolicina dionika nadalje izrazila zabrinutost zbog činjenice da država članica izvjestiteljica kojoj je Komisija povjerila zadaću obnove izvješća o procjeni može biti ista država članica koja je sastavila inicijalni nacrt izvješća o procjeni; |
| --- | --- |

AK.

budući da je u pogledu transparentnosti i sukoba interesa nekolicina dionika nadalje izrazila zabrinutost zbog činjenice da država članica izvjestiteljica kojoj je Komisija povjerila zadaću obnove izvješća o procjeni može biti ista država članica koja je sastavila inicijalni nacrt izvješća o procjeni;

| AL. | budući da su od stupanja na snagu Uredbe podnositelji zahtjeva za nove aktivne tvari kao državu članicu izvjestiteljicu odabrali samo 11 od 28 država članica, što pokazuje da postoje znatne razlike koje se odnose na stručnost i broj zaposlenika; |
| --- | --- |

AL.

budući da su od stupanja na snagu Uredbe podnositelji zahtjeva za nove aktivne tvari kao državu članicu izvjestiteljicu odabrali samo 11 od 28 država članica, što pokazuje da postoje znatne razlike koje se odnose na stručnost i broj zaposlenika;

| AM. | budući da su Francuska, Nizozemska, Njemačka i Ujedinjena Kraljevina bile zadužene za gotovo 80 % svih predmeta; budući da će Brexit imati znatan utjecaj na radno opterećenje drugih država članica; |
| --- | --- |

AM.

budući da su Francuska, Nizozemska, Njemačka i Ujedinjena Kraljevina bile zadužene za gotovo 80 % svih predmeta; budući da će Brexit imati znatan utjecaj na radno opterećenje drugih država članica;

| AN. | budući da se člankom 8. stavkom 1. Uredbe od podnositelja zahtjeva zahtijeva podnošenje sažetka dokumentacije koji, među ostalim, uključuje sažetke i rezultate ispitivanja i studija za svaku pojedinu točku potrebnih podataka, uključujući procjenu svih dostavljenih informacija; |
| --- | --- |

AN.

budući da se člankom 8. stavkom 1. Uredbe od podnositelja zahtjeva zahtijeva podnošenje sažetka dokumentacije koji, među ostalim, uključuje sažetke i rezultate ispitivanja i studija za svaku pojedinu točku potrebnih podataka, uključujući procjenu svih dostavljenih informacija;

| AO. | budući da je nekolicina dionika izrazila zabrinutost u vezi s pristupom ocjenjivanja koji je utvrđen zakonom, te osobito zbog toga tko bi trebao izraditi znanstvene studije i proizvesti dokaze za ocjenjivanje aktivnih tvari, tko bi trebao pružiti znanstvenu stručno ocijenjenu literaturu i tko bi trebao ocjenjivati studije; |
| --- | --- |

AO.

budući da je nekolicina dionika izrazila zabrinutost u vezi s pristupom ocjenjivanja koji je utvrđen zakonom, te osobito zbog toga tko bi trebao izraditi znanstvene studije i proizvesti dokaze za ocjenjivanje aktivnih tvari, tko bi trebao pružiti znanstvenu stručno ocijenjenu literaturu i tko bi trebao ocjenjivati studije;

| AP. | budući da se člankom 8. stavkom 5. Uredbe od podnositelja zahtjeva traži da dokumentaciji priloži znanstvenu stručno ocijenjenu otvorenu literaturu o aktivnim tvarima i njezinim odgovarajućim metabolitima; |
| --- | --- |

AP.

budući da se člankom 8. stavkom 5. Uredbe od podnositelja zahtjeva traži da dokumentaciji priloži znanstvenu stručno ocijenjenu otvorenu literaturu o aktivnim tvarima i njezinim odgovarajućim metabolitima;

| AQ. | budući da su za nove aktivne tvari uobičajeno dostupni samo podaci iz regulatornih studija koje je izradio podnositelj zahtjeva; |
| --- | --- |

AQ.

budući da su za nove aktivne tvari uobičajeno dostupni samo podaci iz regulatornih studija koje je izradio podnositelj zahtjeva;

| AR. | budući da se procjena rizika mora temeljiti na svim raspoloživim odgovarajućim znanstvenim dokazima; budući da se u stručno ocijenjenoj otvorenoj znanstvenoj literaturi pružaju važne dopunske informacije studijama koje se temelje na dobrim laboratorijskim praksama (DLP) podnositelja zahtjeva te da ona može sadržavati rezultate koji ocjenjivače upozoravaju na negativne učinke koji nisu vidljivi u okviru standardnog ispitivanja; |
| --- | --- |

AR.

budući da se procjena rizika mora temeljiti na svim raspoloživim odgovarajućim znanstvenim dokazima; budući da se u stručno ocijenjenoj otvorenoj znanstvenoj literaturi pružaju važne dopunske informacije studijama koje se temelje na dobrim laboratorijskim praksama (DLP) podnositelja zahtjeva te da ona može sadržavati rezultate koji ocjenjivače upozoravaju na negativne učinke koji nisu vidljivi u okviru standardnog ispitivanja;

| AS. | budući da je OECD razvio načela DLP-a kako bi se osiguralo provođenje ispitivanja u skladu s propisanom ispitnom metodom u cilju sprečavanja prijevara; budući da je EU donio ta načela Direktivom 2004/10/EZ, kojom se od država članica zahtijeva da osiguraju da laboratoriji koji provode studije o sigurnosti kemijskih proizvoda poštuju načela OECD-a o dobrim laboratorijskim praksama i Direktivu 2004/9/EZ, kojom se utvrđuje obveza država članica da imenuju tijela odgovorna za inspekcije DLP-a na njihovom državnom području; |
| --- | --- |

AS.

budući da je OECD razvio načela DLP-a kako bi se osiguralo provođenje ispitivanja u skladu s propisanom ispitnom metodom u cilju sprečavanja prijevara; budući da je EU donio ta načela Direktivom 2004/10/EZ, kojom se od država članica zahtijeva da osiguraju da laboratoriji koji provode studije o sigurnosti kemijskih proizvoda poštuju načela OECD-a o dobrim laboratorijskim praksama i Direktivu 2004/9/EZ, kojom se utvrđuje obveza država članica da imenuju tijela odgovorna za inspekcije DLP-a na njihovom državnom području;

| AT. | budući da su, prema izvješću Komisije iz 2015., sve države članice prenijele direktive o dobroj laboratorijskoj praksi te uspostavile funkcionalne nacionalne programe praćenja usklađenosti s dobrom laboratorijskom praksom; |
| --- | --- |

AT.

budući da su, prema izvješću Komisije iz 2015., sve države članice prenijele direktive o dobroj laboratorijskoj praksi te uspostavile funkcionalne nacionalne programe praćenja usklađenosti s dobrom laboratorijskom praksom;

| AU. | budući da se smjernicama OECD-a za ispitivanje jamči da se istraživanje može reproducirati, da je dosljedno i jedinstveno te regulatornim tijelima omogućuje procjena kvalitete i relevantnosti studije, osiguranje metodološke valjanosti studije te olakšava uzajamno prihvaćanje podataka među državama članicama; |
| --- | --- |

AU.

budući da se smjernicama OECD-a za ispitivanje jamči da se istraživanje može reproducirati, da je dosljedno i jedinstveno te regulatornim tijelima omogućuje procjena kvalitete i relevantnosti studije, osiguranje metodološke valjanosti studije te olakšava uzajamno prihvaćanje podataka među državama članicama;

Nacrt procjene države članice izvjestiteljice

| AV. | budući da u skladu s člankom 11. stavkom 2.. Uredbe „država članica izvjestiteljica provodi neovisnu, objektivnu i transparentnu procjenu s obzirom na najnovija znanstvena i tehnička saznanja”; |
| --- | --- |

AV.

budući da u skladu s člankom 11. stavkom 2.. Uredbe „država članica izvjestiteljica provodi neovisnu, objektivnu i transparentnu procjenu s obzirom na najnovija znanstvena i tehnička saznanja”;

| AW. | budući da je utvrđeno da se različite države članice u svojoj ulozi izvjestiteljice koriste različitim praksama u pogledu upućivanja na sažetke stručno ocijenjene literature koje je izradio podnositelj zahtjeva; budući da je temeljno pravilo da bi bilo koji znanstveni rad trebao jasno naznačiti izjave drugih s pomoću navodnika; |
| --- | --- |

AW.

budući da je utvrđeno da se različite države članice u svojoj ulozi izvjestiteljice koriste različitim praksama u pogledu upućivanja na sažetke stručno ocijenjene literature koje je izradio podnositelj zahtjeva; budući da je temeljno pravilo da bi bilo koji znanstveni rad trebao jasno naznačiti izjave drugih s pomoću navodnika;

| AX. | budući da Parlament prima na znanje raspravu o pregledu literature u izvješću o procjeni rizika o glifosatu njemačkog Saveznog instituta za procjenu rizika (BfR); budući da je nekolicina dionika izrazila zabrinutost da su važni elementi procjene u nacrtu izvješća o procjeni rizika o glifosatu preuzeti iz zahtjeva, a da pritom nije jasno naznačeno upućivanje na njih; |
| --- | --- |

AX.

budući da Parlament prima na znanje raspravu o pregledu literature u izvješću o procjeni rizika o glifosatu njemačkog Saveznog instituta za procjenu rizika (BfR); budući da je nekolicina dionika izrazila zabrinutost da su važni elementi procjene u nacrtu izvješća o procjeni rizika o glifosatu preuzeti iz zahtjeva, a da pritom nije jasno naznačeno upućivanje na njih;

Mišljenje EFSA-e o nacrtima izvješća o ocjeni i klasifikacija aktivnih tvari koju je provela ECHA

| AY. | budući da vjerodostojnost sustava odobravanja sredstava za zaštitu bilja Unije snažno ovisi o povjerenju javnosti u EFSA-u koja pruža znanstvena mišljenja koja su osnova za odluke u pogledu sigurnosti hrane u Europi; budući da je zabrinjavajući pad povjerenja javnosti u EFSA-u; |
| --- | --- |

AY.

budući da vjerodostojnost sustava odobravanja sredstava za zaštitu bilja Unije snažno ovisi o povjerenju javnosti u EFSA-u koja pruža znanstvena mišljenja koja su osnova za odluke u pogledu sigurnosti hrane u Europi; budući da je zabrinjavajući pad povjerenja javnosti u EFSA-u;

| AZ. | budući da trenutačno oko dvije trećine nacionalnih stručnjaka koji rade za EFSA-u dolazi iz samo šest država članica; |
| --- | --- |

AZ.

budući da trenutačno oko dvije trećine nacionalnih stručnjaka koji rade za EFSA-u dolazi iz samo šest država članica;

| BA. | budući da se, u skladu s člankom 4. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe, ocjenom aktivne tvari najprije mora utvrditi jesu li ispunjena mjerila za odobravanje iz točaka od 3.6.2. do 3.6.4. i točke 3.7. Priloga II. (= „granični kriteriji”); budući da se jedan od tih graničnih kriterija odnosi na klasifikaciju tvari kao karcinogene tvari (kategorija 1.A ili 1.B) u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1272/2008; |
| --- | --- |

BA.

budući da se, u skladu s člankom 4. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe, ocjenom aktivne tvari najprije mora utvrditi jesu li ispunjena mjerila za odobravanje iz točaka od 3.6.2. do 3.6.4. i točke 3.7. Priloga II. (= „granični kriteriji”); budući da se jedan od tih graničnih kriterija odnosi na klasifikaciju tvari kao karcinogene tvari (kategorija 1.A ili 1.B) u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1272/2008;

| BB. | budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka (IARC) u skladu s nomenklaturom (koja odgovara kategoriji 1B iz Uredbe (EZ) br. 1272/2008) klasificirala glifosat kao tvar koja je vjerojatno karcinogena za ljude (kategorija 2A); budući da su nakon preispitivanja dostupnih informacija, uključujući procjene IARC-a, EFSA i ECHA, europske agencije odgovorne za pružanje znanstvenih procjena koje čine osnovu za odluke upravljanja rizicima EU-a, zaključile da nikakva klasifikacija kao karcinogene tvari nije potrebna u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1272/2008; |
| --- | --- |

BB.

budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka (IARC) u skladu s nomenklaturom (koja odgovara kategoriji 1B iz Uredbe (EZ) br. 1272/2008) klasificirala glifosat kao tvar koja je vjerojatno karcinogena za ljude (kategorija 2A); budući da su nakon preispitivanja dostupnih informacija, uključujući procjene IARC-a, EFSA i ECHA, europske agencije odgovorne za pružanje znanstvenih procjena koje čine osnovu za odluke upravljanja rizicima EU-a, zaključile da nikakva klasifikacija kao karcinogene tvari nije potrebna u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1272/2008;

| BC. | budući da je IARC temeljio svoj zaključak na objavljenoj literaturi u skladu sa svojim načelima rada, dok su EFSA i ECHA kao glavnu osnovu svoje ocjene upotrebljavale i neobjavljene studije koje je dostavio podnositelj zahtjeva u skladu s člankom 8. Uredbe i imale su pristup odgovarajućim neobrađenim podacima; |
| --- | --- |

BC.

budući da je IARC temeljio svoj zaključak na objavljenoj literaturi u skladu sa svojim načelima rada, dok su EFSA i ECHA kao glavnu osnovu svoje ocjene upotrebljavale i neobjavljene studije koje je dostavio podnositelj zahtjeva u skladu s člankom 8. Uredbe i imale su pristup odgovarajućim neobrađenim podacima;

| BD. | budući da je nekoliko drugih nadležnih tijela diljem svijeta, uključujući ona iz SAD-a, Kanade, Novog Zelanda, Australije i Japana, nakon toga dovršilo nove ocjene glifosata te zaključilo da nije karcinogen; budući da Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i dalje razmatra glifosat, a u čijem se nacrtu procjene rizika za okoliš jasno navodi da postoji mogući učinak na ptice, sisavce te kopnene i vodene biljke; |
| --- | --- |

BD.

budući da je nekoliko drugih nadležnih tijela diljem svijeta, uključujući ona iz SAD-a, Kanade, Novog Zelanda, Australije i Japana, nakon toga dovršilo nove ocjene glifosata te zaključilo da nije karcinogen; budući da Agencija za zaštitu okoliša SAD-a i dalje razmatra glifosat, a u čijem se nacrtu procjene rizika za okoliš jasno navodi da postoji mogući učinak na ptice, sisavce te kopnene i vodene biljke;

| BE. | budući da je u 14 slučajeva klasifikacija EU-a bila konzervativnija (stoga i stroža) od IARC-ove, u 11 slučajeva (glifosat i 10 drugih aktivnih tvari) manje stroge, a u 29 slučajeva jednaka, kako je vidljivo iz usporedbe koju je 2017. provela EFSA u pogledu 54 pesticida koji su ocijenjeni u okviru sustava EU-a i IARC-a; |
| --- | --- |

BE.

budući da je u 14 slučajeva klasifikacija EU-a bila konzervativnija (stoga i stroža) od IARC-ove, u 11 slučajeva (glifosat i 10 drugih aktivnih tvari) manje stroge, a u 29 slučajeva jednaka, kako je vidljivo iz usporedbe koju je 2017. provela EFSA u pogledu 54 pesticida koji su ocijenjeni u okviru sustava EU-a i IARC-a;

| BF. | budući da i dalje postoji zabrinutost nekolicine dionika zbog mišljenja EFSA-e i ECHA-e u vezi s njihovim zaključcima u korist odluke da se glifosat ne klasificira kao karcinogena tvar; |
| --- | --- |

BF.

budući da i dalje postoji zabrinutost nekolicine dionika zbog mišljenja EFSA-e i ECHA-e u vezi s njihovim zaključcima u korist odluke da se glifosat ne klasificira kao karcinogena tvar;

| BG. | budući da, nažalost, nije bilo moguće riješiti tu nesuglasicu u Posebnom odboru; |
| --- | --- |

BG.

budući da, nažalost, nije bilo moguće riješiti tu nesuglasicu u Posebnom odboru;

| BH. | budući da je u listopadu 2017. Komisija proglasila dopuštenom europsku građansku inicijativu naslovljenu „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida”; budući da je više od milijun građana pozvalo Komisiju da predloži državama članicama uvođenje zabrane upotrebe glifosata, da provede reformu postupka odobravanja pesticida i da na razini EU-a utvrdi obvezne ciljeve smanjenja upotrebe pesticida; |
| --- | --- |

BH.

budući da je u listopadu 2017. Komisija proglasila dopuštenom europsku građansku inicijativu naslovljenu „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida”; budući da je više od milijun građana pozvalo Komisiju da predloži državama članicama uvođenje zabrane upotrebe glifosata, da provede reformu postupka odobravanja pesticida i da na razini EU-a utvrdi obvezne ciljeve smanjenja upotrebe pesticida;

| BI. | budući da su u takozvanim Dokumentima o Monsantu i nedavnoj presudi Vrhovnog suda države Kalifornije u predmetu Dewayne Johnson / Monsanto (predmet br. CGC-16-550128) te naknadnoj žalbi izražene zabrinutosti zbog neovisnosti i sukoba interesa u postupku ocjenjivanja glifosata; |
| --- | --- |

BI.

budući da su u takozvanim Dokumentima o Monsantu i nedavnoj presudi Vrhovnog suda države Kalifornije u predmetu Dewayne Johnson / Monsanto (predmet br. CGC-16-550128) te naknadnoj žalbi izražene zabrinutosti zbog neovisnosti i sukoba interesa u postupku ocjenjivanja glifosata;

Odobrenje aktivnih tvari koje provodi Komisija

| BJ. | budući da se Uredbom Komisiji zadaje rok od šest mjeseci od zaključaka EFSA-e do predstavljanja nacrta uredbe; |
| --- | --- |

BJ.

budući da se Uredbom Komisiji zadaje rok od šest mjeseci od zaključaka EFSA-e do predstavljanja nacrta uredbe;

| BK. | budući da u odluci o produženju odobrenja glifosata nema pravno obvezujućih mjera za smanjenje rizika na razini Unije; budući da je Komisija odlučila donijeti posebnu preporuku u pogledu uvjeta odobrenja da države članice, pri odobravanju sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju glifosat, trebaju obraćati posebnu pozornost na rizik za kopnene kralježnjake; budući da je utvrđen visok dugoročni rizik pri gotovo svim vrstama uporabe glifosata za neciljane kopnene kralježnjake, uključujući sisavce i ptice; |
| --- | --- |

BK.

budući da u odluci o produženju odobrenja glifosata nema pravno obvezujućih mjera za smanjenje rizika na razini Unije; budući da je Komisija odlučila donijeti posebnu preporuku u pogledu uvjeta odobrenja da države članice, pri odobravanju sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju glifosat, trebaju obraćati posebnu pozornost na rizik za kopnene kralježnjake; budući da je utvrđen visok dugoročni rizik pri gotovo svim vrstama uporabe glifosata za neciljane kopnene kralježnjake, uključujući sisavce i ptice;

| BL. | budući da je ECHA zaključila da glifosat uzrokuje ozbiljno oštećenje očiju i otrovan je za vodni okoliš s dugoročnim učincima; |
| --- | --- |

BL.

budući da je ECHA zaključila da glifosat uzrokuje ozbiljno oštećenje očiju i otrovan je za vodni okoliš s dugoročnim učincima;

| BM. | budući da nije jasno pod kojim uvjetima Komisija i države članice smatraju da je rizik neprihvatljiv za okoliš; |
| --- | --- |

BM.

budući da nije jasno pod kojim uvjetima Komisija i države članice smatraju da je rizik neprihvatljiv za okoliš;

| BN. | budući da je zabrinjavajuće da Komisija, uz potporu država članica, odobrava aktivne tvari za koje je EFSA utvrdila da predstavljaju visok rizik za okoliš i biološku raznolikost, s obzirom na to da u skladu s člankom 4. stavkom 3. točkom (e) Uredbe sredstvo za zaštitu bilja ne smije imati neprihvatljive učinke na okoliš; |
| --- | --- |

BN.

budući da je zabrinjavajuće da Komisija, uz potporu država članica, odobrava aktivne tvari za koje je EFSA utvrdila da predstavljaju visok rizik za okoliš i biološku raznolikost, s obzirom na to da u skladu s člankom 4. stavkom 3. točkom (e) Uredbe sredstvo za zaštitu bilja ne smije imati neprihvatljive učinke na okoliš;

| BO. | budući da je Europska ombudsmanica u svojoj odluci u predmetu 12/2013/MDC od 18. veljače 2016. izjavila da dostavljanje potvrdnih informacija ne bi trebalo obuhvaćati zahtjeve u pogledu podataka koji su postojali u vrijeme podnošenja zahtjeva u vezi s procjenom rizika za zdravlje i za koje su postojali odgovarajući dokumenti sa smjernicama; |
| --- | --- |

BO.

budući da je Europska ombudsmanica u svojoj odluci u predmetu 12/2013/MDC od 18. veljače 2016. izjavila da dostavljanje potvrdnih informacija ne bi trebalo obuhvaćati zahtjeve u pogledu podataka koji su postojali u vrijeme podnošenja zahtjeva u vezi s procjenom rizika za zdravlje i za koje su postojali odgovarajući dokumenti sa smjernicama;

| BP. | budući da se potvrdne informacije općenito ne mogu podvrgnuti istoj znanstvenoj kontroli ili procjeni kao podaci dostavljeni u izvornom zahtjevu jer nisu bili sustavno podvrgnuti stručnom pregledu EFSA-e; budući da je Europska ombudsmanica u svojoj odluci iz 2016. pozvala Komisiju da razmotri trebaju li sve potvrdne informacije odsada biti sustavno podvrgnute stručnom pregledu EFSA-e te treba li dokumente sa smjernicama izmijeniti u skladu s tim; |
| --- | --- |

BP.

budući da se potvrdne informacije općenito ne mogu podvrgnuti istoj znanstvenoj kontroli ili procjeni kao podaci dostavljeni u izvornom zahtjevu jer nisu bili sustavno podvrgnuti stručnom pregledu EFSA-e; budući da je Europska ombudsmanica u svojoj odluci iz 2016. pozvala Komisiju da razmotri trebaju li sve potvrdne informacije odsada biti sustavno podvrgnute stručnom pregledu EFSA-e te treba li dokumente sa smjernicama izmijeniti u skladu s tim;

| BQ. | budući da je na temelju izvješća o daljnjem postupanju koje je Komisija podnijela u veljači 2018. u pogledu deset aktivnih tvari ispitanih u kontekstu istrage Europskog ombudsmana, postupak u vezi s potvrdnim podacima doveo do toga da su dvije aktivne tvari, koje bi inače bile ograničene, dulje zadržane na tržištu; |
| --- | --- |

BQ.

budući da je na temelju izvješća o daljnjem postupanju koje je Komisija podnijela u veljači 2018. u pogledu deset aktivnih tvari ispitanih u kontekstu istrage Europskog ombudsmana, postupak u vezi s potvrdnim podacima doveo do toga da su dvije aktivne tvari, koje bi inače bile ograničene, dulje zadržane na tržištu;

| BR. | budući da do nedostatka podataka u slučaju pesticida biološkog podrijetla niskog rizika ponajprije dolazi jer su zahtjevi u pogledu podataka osmišljeni za kemijska sredstva za zaštitu bilja i stoga nisu prikladni za ona biološkog podrijetla niskog rizika; |
| --- | --- |

BR.

budući da do nedostatka podataka u slučaju pesticida biološkog podrijetla niskog rizika ponajprije dolazi jer su zahtjevi u pogledu podataka osmišljeni za kemijska sredstva za zaštitu bilja i stoga nisu prikladni za ona biološkog podrijetla niskog rizika;

| BS. | budući da, unatoč rizicima koje je EFSA utvrdila u svojim zaključcima o aktivnim tvarima, Komisija često ostavlja mjere za smanjenje rizika državama članicama, bez obzira na mogućnost da ih nametne na razini EU-a u skladu s Uredbom; budući da je Europska ombudsmanica osudila taj pristup u svojoj odluci u predmetu 12/2013/MDC; |
| --- | --- |

BS.

budući da, unatoč rizicima koje je EFSA utvrdila u svojim zaključcima o aktivnim tvarima, Komisija često ostavlja mjere za smanjenje rizika državama članicama, bez obzira na mogućnost da ih nametne na razini EU-a u skladu s Uredbom; budući da je Europska ombudsmanica osudila taj pristup u svojoj odluci u predmetu 12/2013/MDC;

| BT. | budući da je primjereno da države članice odlučuju o mjerama upravljanja rizikom u pogledu pitanja koja su specifična za njihovu situaciju; |
| --- | --- |

BT.

budući da je primjereno da države članice odlučuju o mjerama upravljanja rizikom u pogledu pitanja koja su specifična za njihovu situaciju;

| BU. | budući da je dostupnost sredstava za zaštitu bilja niskog rizika nedostatna; budući da je samo deset tvari odobreno kao aktivne tvari niskog rizika od njih gotovo 500 dostupnih na tržištu EU-a; budući da nedostatna ponuda sredstava za zaštitu bilja niskog rizika otežava razvoj i provedbu integrirane zaštite bilja; budući da je ta nedostatna ponuda posljedica dugotrajnog postupka evaluacije, odobravanja i registracije tih sredstava; |
| --- | --- |

BU.

budući da je dostupnost sredstava za zaštitu bilja niskog rizika nedostatna; budući da je samo deset tvari odobreno kao aktivne tvari niskog rizika od njih gotovo 500 dostupnih na tržištu EU-a; budući da nedostatna ponuda sredstava za zaštitu bilja niskog rizika otežava razvoj i provedbu integrirane zaštite bilja; budući da je ta nedostatna ponuda posljedica dugotrajnog postupka evaluacije, odobravanja i registracije tih sredstava;

| BV. | budući da se danas napredne tehnike, kao što su precizna poljoprivreda i robotika, mogu upotrebljavati za precizno praćenje i uklanjanje korova ili štetnih insekata u ranoj fazi; budući da napredne tehnike i dalje nisu dovoljno razvijene u Europskoj uniji i zahtijevaju potporu Unije i država članica; |
| --- | --- |

BV.

budući da se danas napredne tehnike, kao što su precizna poljoprivreda i robotika, mogu upotrebljavati za precizno praćenje i uklanjanje korova ili štetnih insekata u ranoj fazi; budući da napredne tehnike i dalje nisu dovoljno razvijene u Europskoj uniji i zahtijevaju potporu Unije i država članica;

Odobrenje koje države članice daju sredstvima za zaštitu bilja

| BW. | budući da je sredstava za zaštitu bilja potrebno detaljno ocijeniti u skladu s trenutačnim znanstvenim i tehničkim spoznajama prije njihova odobrenja; budući da nedostatan broj osoblja i/ili nedovoljno financiranje mogu dovesti do pretjeranog oslanjanja na procjenu provedenu u svrhu odobravanja aktivnih tvari u kontekstu odluka o sredstvima za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

BW.

budući da je sredstava za zaštitu bilja potrebno detaljno ocijeniti u skladu s trenutačnim znanstvenim i tehničkim spoznajama prije njihova odobrenja; budući da nedostatan broj osoblja i/ili nedovoljno financiranje mogu dovesti do pretjeranog oslanjanja na procjenu provedenu u svrhu odobravanja aktivnih tvari u kontekstu odluka o sredstvima za zaštitu bilja;

| BX. | budući da bi se postupkom za odobravanje sredstava za zaštitu bilja, a posebno zahtjevima u pogledu podataka za procjenu rizika, trebalo uzeti u obzir stvarno korištenje sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

BX.

budući da bi se postupkom za odobravanje sredstava za zaštitu bilja, a posebno zahtjevima u pogledu podataka za procjenu rizika, trebalo uzeti u obzir stvarno korištenje sredstava za zaštitu bilja;

| BY. | budući da pri odobravanju sredstava za zaštitu bilja posebnu pozornost i dalje treba posvećivati „ranjivim skupinama”; budući da su Uredbi „ranjive skupine” definirane kao osobe o kojima treba posebno voditi računa kod procjene akutnih i kroničnih učinaka sredstava za zaštitu bilja na zdravlje; budući da su u njih uključene trudnice i dojilje, još nerođena djeca, dojenčad i djeca, stariji ljudi, kao i radnici te u blizini nastanjeni stanovnici koji se tijekom duljeg vremena izlažu visokoj razini pesticida; |
| --- | --- |

BY.

budući da pri odobravanju sredstava za zaštitu bilja posebnu pozornost i dalje treba posvećivati „ranjivim skupinama”; budući da su Uredbi „ranjive skupine” definirane kao osobe o kojima treba posebno voditi računa kod procjene akutnih i kroničnih učinaka sredstava za zaštitu bilja na zdravlje; budući da su u njih uključene trudnice i dojilje, još nerođena djeca, dojenčad i djeca, stariji ljudi, kao i radnici te u blizini nastanjeni stanovnici koji se tijekom duljeg vremena izlažu visokoj razini pesticida;

| BZ. | budući da se u članku 25. Uredbe zahtijeva da safeneri i sinergisti podliježu istom postupku odobravanja za uključivanje na pozitivni popis kao i aktivne tvari; budući da Komisija još nije odobrila nikakve safenere ili sinergiste; |
| --- | --- |

BZ.

budući da se u članku 25. Uredbe zahtijeva da safeneri i sinergisti podliježu istom postupku odobravanja za uključivanje na pozitivni popis kao i aktivne tvari; budući da Komisija još nije odobrila nikakve safenere ili sinergiste;

| CA. | budući da se u članku 27. Uredbe od Komisije zahtijeva da u Prilog III. uključi negativni popis neprihvatljivih koformulanata; budući da Komisija još nije usvojila negativni popis koformulanata, ali je izrazila namjeru da to učini do kraja 2018.; budući da je to kašnjenje neprihvatljivo s obzirom na učinak tih tvari; budući da su određene države članice razvile vlastite negativne popise koformulanata u nedostatku takvog popisa na razini Unije; |
| --- | --- |

CA.

budući da se u članku 27. Uredbe od Komisije zahtijeva da u Prilog III. uključi negativni popis neprihvatljivih koformulanata; budući da Komisija još nije usvojila negativni popis koformulanata, ali je izrazila namjeru da to učini do kraja 2018.; budući da je to kašnjenje neprihvatljivo s obzirom na učinak tih tvari; budući da su određene države članice razvile vlastite negativne popise koformulanata u nedostatku takvog popisa na razini Unije;

| CB. | budući da je zbog nedostatka tih popisa EU-a otežana temeljita procjena rizika sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

CB.

budući da je zbog nedostatka tih popisa EU-a otežana temeljita procjena rizika sredstava za zaštitu bilja;

| CC. | budući da je izražena zabrinutost u pogledu sustava zona, a posebno u pogledu kašnjenja u postupku i čestih potpunih ili djelomičnih ponovnih ocjena zahtjeva u kontekstu uzajamnog priznavanja, do kojih dolazi zbog različitih nacionalnih zahtjeva u pogledu evaluacijskih modela država članica u istoj zoni; budući da je cilj postupka uzajamnog priznavanja država članica bio pojednostavniti postupke i povećati povjerenje među državama članicama; budući da se primjena postupka uzajamnog priznavanja smatra važnim instrumentom za poboljšanje podjele rada i jamčenje poštovanja rokova, koja istodobno jamči optimalnu zaštitu i važna je za funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

CC.

budući da je izražena zabrinutost u pogledu sustava zona, a posebno u pogledu kašnjenja u postupku i čestih potpunih ili djelomičnih ponovnih ocjena zahtjeva u kontekstu uzajamnog priznavanja, do kojih dolazi zbog različitih nacionalnih zahtjeva u pogledu evaluacijskih modela država članica u istoj zoni; budući da je cilj postupka uzajamnog priznavanja država članica bio pojednostavniti postupke i povećati povjerenje među državama članicama; budući da se primjena postupka uzajamnog priznavanja smatra važnim instrumentom za poboljšanje podjele rada i jamčenje poštovanja rokova, koja istodobno jamči optimalnu zaštitu i važna je za funkcioniranje unutarnjeg tržišta;

| CD. | budući da Komisija radi na informatičkom sustavu, sustavu upravljanja aplikacijama za zaštitu bilja (PPPAMS), koji će biti dostupan javnosti i kojim će se olakšati sustav uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

CD.

budući da Komisija radi na informatičkom sustavu, sustavu upravljanja aplikacijama za zaštitu bilja (PPPAMS), koji će biti dostupan javnosti i kojim će se olakšati sustav uzajamnog priznavanja;

| CE. | budući da trenutačno ne postoji pregled svih sredstava za zaštitu bilja odobrenih u EU-u s obzirom na to da države članice nisu obvezne sustavno obavješćivati Komisiju o svojim odlukama o odobrenju; |
| --- | --- |

CE.

budući da trenutačno ne postoji pregled svih sredstava za zaštitu bilja odobrenih u EU-u s obzirom na to da države članice nisu obvezne sustavno obavješćivati Komisiju o svojim odlukama o odobrenju;

| CF. | budući da se Uredbom Komisije (EU) br. 283/2013 zahtijeva provedba studija o dugotrajnoj toksičnosti; budući da se Uredbom Komisije (EU) br. 284/2013 trenutačno zahtijevaju toksikološke studije o izloženosti rukovatelja, prolaznika i stanovnika kao i radnika, nekoliko dugoročnih i kroničnih toksikoloških studija za životinje te studije o sudbini i ponašanju u tlu, vodi i zraku, uključujući rutu i degradaciju u zraku i prijenosu zrakom, ali ne o dugoročnoj toksičnosti sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

CF.

budući da se Uredbom Komisije (EU) br. 283/2013 zahtijeva provedba studija o dugotrajnoj toksičnosti; budući da se Uredbom Komisije (EU) br. 284/2013 trenutačno zahtijevaju toksikološke studije o izloženosti rukovatelja, prolaznika i stanovnika kao i radnika, nekoliko dugoročnih i kroničnih toksikoloških studija za životinje te studije o sudbini i ponašanju u tlu, vodi i zraku, uključujući rutu i degradaciju u zraku i prijenosu zrakom, ali ne o dugoročnoj toksičnosti sredstava za zaštitu bilja;

| CG. | budući da države članice rade na uspostavi usporedne procjene sredstava za zaštitu bilja s mogućim zamjenskim sredstvima; budući da je cilj zamijeniti takve proizvode sigurnijim sredstvima za zaštitu bilja i nekemijskim metodama kao što su one utvrđene u Direktivi 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (29); |
| --- | --- |

CG.

budući da države članice rade na uspostavi usporedne procjene sredstava za zaštitu bilja s mogućim zamjenskim sredstvima; budući da je cilj zamijeniti takve proizvode sigurnijim sredstvima za zaštitu bilja i nekemijskim metodama kao što su one utvrđene u Direktivi 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (29);

| CH. | budući da se u najnovijim izvješćima naglašava znatno smanjenje biološke raznolikosti ptica i insekata, a osobito pčela i drugih oprašivača; budući da je u posljednjih 27 godina utvrđen pad od više od 75 % ukupne biomase krilatih kukaca u zaštićenim područjima (30); budući da poljoprivredno intenziviranje (npr. uporaba pesticida, cjelogodišnje obrađivanje zemlje, povećanje korištenja gnojiva i učestalost poljoprivrednih mjera), koje nije uključeno u tu analizu, može biti uvjerljivi razlog za to; budući da se poljoprivredno intenziviranje povezuje s ukupnim smanjenjem biološke raznolikosti biljaka, insekata, ptica i drugih vrsta; budući da su biološka raznolikost i snažni ekosustavi, osobito pčela i drugih kukaca oprašivača, od temeljne važnosti za zdrav i održiv poljoprivredni sektor; |
| --- | --- |

CH.

budući da se u najnovijim izvješćima naglašava znatno smanjenje biološke raznolikosti ptica i insekata, a osobito pčela i drugih oprašivača; budući da je u posljednjih 27 godina utvrđen pad od više od 75 % ukupne biomase krilatih kukaca u zaštićenim područjima (30); budući da poljoprivredno intenziviranje (npr. uporaba pesticida, cjelogodišnje obrađivanje zemlje, povećanje korištenja gnojiva i učestalost poljoprivrednih mjera), koje nije uključeno u tu analizu, može biti uvjerljivi razlog za to; budući da se poljoprivredno intenziviranje povezuje s ukupnim smanjenjem biološke raznolikosti biljaka, insekata, ptica i drugih vrsta; budući da su biološka raznolikost i snažni ekosustavi, osobito pčela i drugih kukaca oprašivača, od temeljne važnosti za zdrav i održiv poljoprivredni sektor;

| CI. | budući da je zabrana svih primjena na otvorenom triju neonikotinoida (imidakloprida, klotianidina i tiametoksana) dobrodošla; budući da te zabrane ne smiju ugrožavati nepotrebna odstupanja iz članka 53.; |
| --- | --- |

CI.

budući da je zabrana svih primjena na otvorenom triju neonikotinoida (imidakloprida, klotianidina i tiametoksana) dobrodošla; budući da te zabrane ne smiju ugrožavati nepotrebna odstupanja iz članka 53.;

| CJ. | budući da druga sistemična sredstva za zaštitu bilja treba što više ograničiti, uključujući za tretiranje sjemena, ako predstavljaju opasnost za ljudsko zdravlje i okoliš; |
| --- | --- |

CJ.

budući da druga sistemična sredstva za zaštitu bilja treba što više ograničiti, uključujući za tretiranje sjemena, ako predstavljaju opasnost za ljudsko zdravlje i okoliš;

| CK. | budući da u EU-u raste uporaba i broj utvrđenih slučajeva hitnih odobrenja izdanih u skladu s člankom 53. stavkom 2. Uredbe; budući da se neke države članice u mnogo značajnijoj mjeri oslanjaju na članak 53. od drugih; budući da je EFSA u nedavno provedenoj ocjeni hitnih odobrenja triju neonikotinoida zaključila da su ta odobrenja u nekim slučajevima bila u skladu s odredbama utvrđenima zakonodavstvom, dok u drugim slučajevima ti uvjeti nisu bili ispunjeni; |
| --- | --- |

CK.

budući da u EU-u raste uporaba i broj utvrđenih slučajeva hitnih odobrenja izdanih u skladu s člankom 53. stavkom 2. Uredbe; budući da se neke države članice u mnogo značajnijoj mjeri oslanjaju na članak 53. od drugih; budući da je EFSA u nedavno provedenoj ocjeni hitnih odobrenja triju neonikotinoida zaključila da su ta odobrenja u nekim slučajevima bila u skladu s odredbama utvrđenima zakonodavstvom, dok u drugim slučajevima ti uvjeti nisu bili ispunjeni;

| CL. | budući da sustavna kašnjenja u postupcima odobravanja također mogu dovesti do povećanja uporabe hitnih odobrenja; budući da pozivanje na odstupanja iz članka 53. za uporabe u manjim količinama radi rješavanja posebnih situacija, osim stvarnih hitnih situacija, nije održivo ili prikladno; budući da EFSA treba istražiti učinak zamjene, kao i dostupnost nekemijskih metoda; |
| --- | --- |

CL.

budući da sustavna kašnjenja u postupcima odobravanja također mogu dovesti do povećanja uporabe hitnih odobrenja; budući da pozivanje na odstupanja iz članka 53. za uporabe u manjim količinama radi rješavanja posebnih situacija, osim stvarnih hitnih situacija, nije održivo ili prikladno; budući da EFSA treba istražiti učinak zamjene, kao i dostupnost nekemijskih metoda;

| CM. | budući da je potrebno posvetiti osobitu pozornost sredstvima za zaštitu bilja koja se koriste u malim količinama jer trenutačno nema dovoljno ekonomskih poticaja za poduzeća da razvijaju takva sredstva; |
| --- | --- |

CM.

budući da je potrebno posvetiti osobitu pozornost sredstvima za zaštitu bilja koja se koriste u malim količinama jer trenutačno nema dovoljno ekonomskih poticaja za poduzeća da razvijaju takva sredstva;

| CN. | budući da je Komisija nakon stupanja na snagu Uredbe samo jednom iskoristila mogućnost da zatraži mišljenje od EFSA-e u skladu s člankom 53. stavkom 2.; |
| --- | --- |

CN.

budući da je Komisija nakon stupanja na snagu Uredbe samo jednom iskoristila mogućnost da zatraži mišljenje od EFSA-e u skladu s člankom 53. stavkom 2.;

Opće primjedbe

| 1. | smatra da, iako EU ima jedan od najstrožih sustava u svijetu, treba poboljšati i Uredbu i njezinu provedbu kako bi se ostvarila svrha te Uredbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje Komisijinu trenutačnu evaluaciju Uredbe u okviru programa REFIT; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava važnost osiguravanja neovisne, objektivne i transparentne znanstvene procjene aktivnih tvari i sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju države članice da dodijele dostatna sredstva i odgovarajuće stručno znanje za procjenu aktivnih tvari i sredstava za zaštitu bilja te da osiguraju neovisnu, objektivnu i transparentnu procjenu s obzirom na najnovija znanstvena i tehnička saznanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i države članice da zajamče potpunu i ujednačenu primjenu graničnih kriterija temeljenih na opasnosti za aktivne tvari koje su mutagene, karcinogene ili toksične za reprodukciju ili imaju svojstva koja prouzročuju poremećaje endokrinog sustava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju i države članice da u svojoj ulozi upravljanja rizikom primijene načelo predostrožnosti gdje je na temelju dostupnih informacija utvrđena mogućnost štetnog djelovanja na zdravlje, ali i dalje postoji znanstvena nesigurnost, donošenjem privremenih mjera upravljanja rizikom nužnih za osiguranje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče Komisiju da sustavno obavješćuje o tome kako je to načelo uzeto u obzir i kako je donesena odluka upravljanja rizikom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja preporuku mehanizma za znanstveno savjetovanje da Komisija omogući širu raspravu na razini cijelog društva kako bi se uspostavila zajednička vizija za održivu proizvodnju hrane na razini EU-a, uključujući ulogu sredstava za zaštitu bilja u tom području; smatra da bi se u takvim razmatranjima trebalo, među ostalim, uzeti u obzir kvalitetu, sigurnost, dostupnost i cjenovnu pristupačnost hrane za potrošače, pravedan dohodak za poljoprivrednu proizvodnju i njezinu dugoročnu održivost, klimatske promjene te dugoročne i kratkoročne rizike i koristi za zdravlje ljudi i životinja te okoliš povezani s različitim scenarijima uporabe sredstava za zaštitu bilja, uključujući integriranu zaštitu bilja i scenarij nulte uporabe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da u sustavu EU-a veću pozornost treba posvetiti raširenoj i neodgovarajućoj profilaktičkoj uporabi sredstava za zaštitu bilja i njihovim učincima na zdravlje ljudi i životinja te okoliš, kao i na izgradnju otpornosti u ciljnim organizmima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava važnost potpune provedbe Direktive 2009/128/EZ, s obzirom na njezinu povezanost sa sustavom odobravanja, osobito odredbi koje se odnose na integriranu zaštitu bilja i s njom povezano odgovarajuće osposobljavanje poljoprivrednika; ističe da se za dodatne pojedinosti mogu pogledati aktualni napori Parlamenta u tom pogledu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju i države članice da zajamče usklađenost svrhe odobravanja aktivnih tvari i odobravanja sredstava za zaštitu bilja u okviru ove Uredbe i svrhe Direktive 2009/128/EZ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju i države članice da više ne odobravaju aktivne tvari ili sredstva za zaštitu bilja kojima je svrha isušivanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju i države članice da više ne dopuštaju uporabu sredstava za zaštitu bilja u područjima koja koristi šira javnost ili ranjive skupine, kako je utvrđeno u članku 12. točki (a) Direktive 2009/128/EC; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da u Uredbu uvede posebne mjere za stvarnu zaštitu ranjivih skupina kako bi se, bez odgode ili odstupanja, obustavila primjena pesticida na velikim površinama u blizini škola, ustanova za odgoj djece, igrališta, bolnica, rodilišta i domova za njegu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da poduzme potrebne mjere kako bi zajamčila javnu dostupnost statističkih podataka o prodaji pesticida po pojedinoj aktivnoj tvari i državi članici te daljnje poboljšanje statističkih podataka o uporabi pesticida kako bi se osigurali potpuni podaci za procjenu rizika za okoliš, kao i za komparativnu procjenu na temelju Uredbe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na stvaranje djelotvornog sustava nadzora nakon stavljanja na tržište radi sustavnog praćenja stvarnih učinaka uporabe sredstava za zaštitu bilja na zdravlje ljudi i životinja te na okoliš u cjelini, uključujući dugoročno; naglašava da se nadzorom nakon stavljanja na tržište za sredstva za zaštitu bilja treba jamčiti učinkovito prikupljanje podataka i komunikacija među svim dionicima te da on treba biti transparentan i javno dostupan; poziva EFSA-u i ECHA-u da u ovom području razviju usklađene smjernice za učinkovit nadzor nakon stavljanja na tržište; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da osmisli standardiziranu IT platformu ili bazu podataka za cijelu Europsku uniju radi potpore dijeljenju podataka dobivenih praćenjem nakon stavljanja na tržište te smatra da se podaci dobiveni nakon stavljanja na tržište i ostali dostupni podaci dobiveni praćenjem trebaju upotrebljavati u postupku odobrenju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da ubrza provedbu pilot-projekta „Praćenje upotrebe pesticida u okolišu uz pomoć pčela medarica” koji će, među ostalim, omogućiti ocjenjivanje provedbe zakonodavstva EU-a u pogledu zahtjeva u vezi s pesticidima i njihovim odobrenjem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da provede epidemiološku studiju o stvarnom učinku sredstava za zaštitu bilja na zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da dodatno razvije i provede pristupe za rješavanje kombiniranih učinaka kemikalija promicanjem objedinjene i koordinirane procjene u odnosu na sve relevantne zakone EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja trenutačni projekt EFSA-e za modeliranje učinaka razvojne neurotoksičnosti, ali smatra da to nije dovoljno sve dok ne postoji pravna obveza da se aktivne tvari i ostali sastojci pesticida ocjenjuju s obzirom na razvojnu neurotoksičnost kao dio postupka izdavanja odobrenja; stoga poziva Komisiju da ocjeni mišljenja kako bi se osiguralo da se aktivne tvari i drugi sastojci u sredstvima za zaštitu bilja ocjenjuju s obzirom na učinke razvojne neurotoksičnosti, potpuno uzimajući u obzir pouzdane mehanističke metode usmjerene na ljude u kojima se ne upotrebljavaju životinje za procjenu opasnosti od neurotoksičnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da je ključno da se istraživanja i inovacije nastave razvijati u Uniji i stoga poziva da se u okviru Obzora Europa, drugih financijskih instrumenata Unije i u državama članicama osigura dovoljno sredstava za promicanje:






  (a) | neovisnih istraživanja o učincima sredstava za zaštitu bilja na zdravlje ljudi i životinja, na okoliš i poljoprivrednu proizvodnju; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

neovisnih istraživanja o učincima sredstava za zaštitu bilja na zdravlje ljudi i životinja, na okoliš i poljoprivrednu proizvodnju;

| (b) | istraživanja alternativnih sredstava za zaštitu bilja, uključujući nekemijske metode i pesticide niskog rizika, kako bi se poljoprivrednicima predstavila nova rješenja za održivu poljoprivredu te istraživanja agroekoloških tehnika i tehnika precizne poljoprivrede u cilju smanjenja vanjskog doprinosa i optimiziranja suzbijanja nametnika na ciljan i održiv način; |
| --- | --- |

(b)

istraživanja alternativnih sredstava za zaštitu bilja, uključujući nekemijske metode i pesticide niskog rizika, kako bi se poljoprivrednicima predstavila nova rješenja za održivu poljoprivredu te istraživanja agroekoloških tehnika i tehnika precizne poljoprivrede u cilju smanjenja vanjskog doprinosa i optimiziranja suzbijanja nametnika na ciljan i održiv način;

| 23. | poziva Komisiju da razmotri važnost regulatornog okvira kojim se potiču inovacije i istraživanje kako bi se razvila bolja i sigurnija sredstva za zaštitu bilja i njihove alternative; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da je pristup sigurnoj i učinkovitoj zaštiti bilja ključan da bi se poljoprivrednicima omogućilo da spriječe prirodne kontaminate u hrani, kao što su karcinogeni mikotoksini, koji ugrožavaju sigurnost naše hrane; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da su usjevi, tlo i klimatski uvjeti u državama članicama, osobito u najudaljenijim regijama Europske unije, vrlo raznoliki i posebni; poziva da se ta raznolikost uzme u obzir u postupcima odobravanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva EFSA-u i Komisiju da poboljšaju svoju komunikaciju o rizicima kako bi javnost bila informirana na prikladan, razumljiv i lako dostupan način; smatra da je važno bolje upoznati javnost s opasnostima i rizicima te prihvatljivim i neprihvatljivim opasnostima i rizicima, podići razinu osviještenosti u pogledu razine usklađenosti s vrijednostima maksimalne razine ostataka (MRO) u Europi i obavijestiti korisnike o mogućim mjerama za ublažavanje rizika; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na potpunu provedbu načela zamjene, smanjenja i poboljšanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva na primjenu ispitivanja koja se ne provode na životinjama i tehnologija koja se ne ispituju na njima u ispitivanju aktivnih tvari, safenera, sinergista i drugih koformulanata i formulacija proizvoda i na procjenu kumulativnih i miješanih učinaka aktivnih tvari i sredstava za zaštitu bilja, kad god su takva ispitivanja i tehnologije dostupni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva da se ažuriraju uredbe Komisije (EU) br. 283/2013 i (EU) br. 284/2013 kad god potvrđena alternativna ispitivanja i tehnologije postanu dostupni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da uključi nova znanstvena i tehnološka razvojna kretanja za metode novog pristupa u regulatornoj znanosti kako bi se poboljšala predvidljivost regulatornog ispitivanja te zamijenila upotreba životinja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da istraži mogućnosti da zatraži dostavu podataka relevantnih za ljude, primjerice podataka dobivenih tijekom kliničkih studija provedenih tijekom ispitivanja medicinskih proizvoda, u otvorene baze podataka predviđene u ECHA-inu/EFSA-inu pozivu na podnošenje prijedloga kako bi se podaci koji se odnose na ljude mogli upotrebljavati za potvrdu metoda koje se razvijaju, a koje se ne provode na životinjama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju i države članice da zajamče učinkovitu kontrolu poljoprivrednih proizvoda koji se uvoze iz trećih zemalja kako bi se osigurala visoka razina zaštite i jednaki uvjeti za europsku proizvodnju hrane; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice i Komisiju da ulože veće napore kako bi se zaustavila trgovina nezakonitim sredstvima za zaštitu bilja jer ta sredstva ugrožavaju ciljeve zakonodavstva Unije u ovom području; |
| --- | --- |

33.

Zahtjev za odobrenje aktivnih tvari

| 34. | poziva Komisiju da predloži izmjenu Uredbe kako bi joj se dala ovlast za donošenje programa rada u pogledu određivanja država članica izvjestiteljica za podnošenje zahtjeva za odobrenje, na temelju kriterija za neovisnu, objektivnu i transparentnu procjenu: stručno znanje, resursi, nepostojanje sukoba interesa, relevantnost za proizvod, tehnički kapaciteti i sposobnosti za postizanje znanstveno utemeljenih i pouzdanih rezultata u predviđenom roku, zajedno s opsežnim postupkom stručnog ocjenjivanja i savjetovanjem s dionicima, slično sustavu ponovnog odobrenja aktivnih tvari; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da ocjenu zahtjevâ za produljenje dodijeli državi članici koja nije država članica koja je bila zadužena za prethodnu evaluaciju odnosno prethodne evaluacije, pod uvjetom da se može zajamčiti potrebna razina stručnosti i resursa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da se pobrine za to da države članice izvjestiteljice mogu postati samo države članice koje jamče visoku kvalitetu procjene i imaju učinkovite postupke za procjenu sukoba interesa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da uz potporu EFSA-e provede ocjenjivanje nacionalnih referentnih laboratorija pridruženih nadležnim tijelima pripadajuće države članice izvjestiteljice kako bi se zajamčila ista razina stručnosti za nacrt izvješća o ocjeni države članice izvjestiteljice; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nadalje poziva države članice da odgovorno provode reviziju ovlaštenih laboratorija s dobrom laboratorijskom praksom te poziva Komisiju da uspostavi sustav provjere za revizije država članica na razini Unije kojime će ona sama upravljati; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prima na znanje Komisijin prijedlog o transparentnosti i održivosti procjene rizika EU-a u prehrambenom lancu i stoga pozdravlja mogućnost poboljšanja trenutačne situacije u tom pogledu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da je važno da podnositelji zahtjeva budu dužni registrirati sve regulatorne studije koje će se provesti u javnom registru te da se omogući razdoblje za davanje komentara tijekom kojega dionici mogu pružiti postojeće podatke kako bi se osiguralo da se u obzir uzmu sve relevantne informacije; naglašava da odredbe koje se odnose na javni registar uključuju i registraciju datuma, koju obavlja ovlašteni laboratorij, kad je studija započela i kad je zaključena, i objavljivanje kontrolnih podataka, koje treba uključiti u registar povijesnih kontrola, uključujući metodologiju ispitivanja koja će se provesti, uz istodobno poštovanje zaštite osobnih podataka; smatra da se uz zahtjev mogu podnositi samo registrirane regulatorne studije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava potrebu da se od podnositelja zahtjeva traži da u strojno čitljivom formatu državi članici izvjestiteljici dostave sve studije, uključujući i neobrađene podatke; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva da te studije, uključujući sve pomoćne podatke i informacije u vezi sa zahtjevima za odobrenje, budu javno dostupne u strojno čitljivom formatu i u cijelosti kako bi se osigurala transparentnost, čime bi se omogućila neovisna kontrola, uz istodobnu zaštitu osobnih podataka, i osiguralo da ih oni koji su studije zatražili mogu koristiti samo u nekomercijalne svrhe te kako bi se zaštitilo odgovarajuće pravo intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju da ocijeni bi li bilo primjereno da se od podnositelja zahtjeva više ne traži da pruži znanstvenu stručno ocijenjenu otvorenu literaturu o aktivnoj tvari i pripadajuće formulacije, već da se ta zadaća dodijeli državi članici izvjestiteljici, kojoj će pomagati EFSA; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da bi znanstvenoj stručno ocijenjenoj otvorenoj literaturi, ako je dostupna, trebalo dati ekvivalentnu važnost u ocjeni kao i studijama koje se temelje na dobroj laboratorijskoj praksi; smatra da su obje valjane kao doprinosi procjeni te da se trebaju procjenjivati u skladu s relativnom kvalitetom studija i njihovom relevantnošću za zahtjev koji se razmatra; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da procjeni bi li bilo prikladno da se od podnositelja zahtjeva više ne zahtijeva procjena podataka koje će uključiti u zahtjev, već se ta zadaća dodjeljuje državi članici izvjestiteljici; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva na neovisno preispitivanje postojećih pravila za pregled literature kako bi se osiguralo razmatranje svih relevantnih studija; |
| --- | --- |

46.

Nacrt ocjene koji sastavlja država članica izvjestiteljica

| 47. | insistira na tome da država članica izvjestiteljica mora strogo primjenjivati članak 9. Uredbe kako bi se zajamčilo da su zahtjevi potpuni prije nego što se zaključi da su dopušteni; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava da bi ocjena trebala uključivati temeljitu evaluaciju neobrađenih podataka i podatke povezane s formulacijama konačnih proizvoda dostupnima u toj fazi evaluacije; poziva države članice izvjestiteljice da u izvješćima o ocjeni jasno pokažu da je relevantnost, znanstvena kvaliteta i valjanost svih studija ispravno provjerena te da, ako je to potrebno, uključe daljnje studije za koje je podnositelj zahtjeva smatrao da nisu relevantne; ističe da bi podatke koji izvješćuju o štetnim učincima trebalo odbaciti samo na temelju znanstvenog obrazloženja utemeljenog na činjenicama, kao što je, na primjer, pravilna primjena relevantnih smjernica OECD-a; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da ocijeni kako na najbolji način zajamčiti da se aktivne tvari ocjenjuju na temelju najčešćih uporaba, najčešće korištenih formulacija, njihova doziranja i relevantnih scenarija izloženosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva na provođenje svih procjena na temelju sustavnog preispitivanja svih raspoloživih dokaza i na potpunu transparentnost u vezi s primjenom „težine dokaza”; |
| --- | --- |

50.

| 51. | preporučuje da države članice izvjestiteljice reprodukciju isječaka ograniče na najmanju moguću mjeru i samo u opravdanim i pravovremeno prijavljenim slučajevima; ustraje u tome da je, ako ocjenu provodi podnositelj zahtjeva, u slučaju kad se iz spisa podnositelja zahtjeva uzimaju isječci potrebno napraviti jasnu razliku između ocjene nadležnog tijela i ocjene podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- |

51.

Mišljenje EFSA-e o nacrtima izvješća o ocjeni i klasifikacija aktivnih tvari koju je provela ECHA

| 52. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da ključna ispitivanja (npr. ažurirana ekotoksikološka ispitivanja za organizme u tlu, procjena koncentracije i ostataka okoliša u prašini, vjetru, zraku i vodi te ispitivanja o dugotrajnim toksičnim učincima tvari, osobito za ranjive skupine) te najnoviji znanstveni i tehnološki razvoji u metodama budu uključeni u procjenu rizika; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da pravovremeno ažurira svoj pregled ažuriranih dokumenata sa smjernicama i smjernica za ispitivanje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da olakša i poboljša dovršetak postupka usklađivanja u pogledu zahtjeva za podatke i metodologija, posebice u području smjernica o ekotoksičnosti te zadržavanju i ponašanju u okolišu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da odredi maksimalne razine ostataka za tla i površinske vode koristeći se, među ostalim, podacima prikupljenima praćenjem okoliša nakon stavljanja na tržište; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva na bržu i djelotvorniju uspostavu maksimalnih razina ostataka za hranu i hranu za životinje te na veću dosljednost na temelju usklađenosti rokova za ocjenu između maksimalnih razina ostataka i odobrenja ili produljenja odobrenja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva da se podaci prikupljeni praćenjem okoliša nakon stavljanja na tržište koriste za provjeru točnosti predviđene koncentracije u okolišu u modelima sudbine u okolišu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju da predloži izmjene Uredbe Komisije (EU) br. 284/2013 kako bi se u nju uključili zahtjevi u pogledu podataka o dugotrajnoj toksičnosti sredstva za zaštitu bilja i daljnjim načinima izlaganja, posebno zbog erozije tla uzrokovane vodom i vjetrom, a korištenjem ažuriranog modela; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva EFSA-u da redovito ažurira svoje smjernice u skladu s najnovijim razvojem u svim relevantnim područjima radi ocjene kratkoročnih i dugoročnih učinaka razina ostataka aktivnih tvari, formulacija i mješavina u površinskim vodama, tlu, vjetru i prašini; |
| --- | --- |

59.

| 60. | smatra da smjernicama treba dati dovoljno jasne upute za one koji su zaduženi za procjenu rizika kako bi se zajamčila visoka kvaliteta procjene i osigurala predvidivost i dosljednost za podnositelje zahtjeva; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju i države članice u Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje da bez odlaganja donesu sve smjernice koje su trenutno u izradi, uključujući ažurirane smjernice o pčelama kojima se EFSA koristila prilikom svojeg nedavnog preispitivanja triju neonikotinoida; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva EFSA-u da dodatno ažurira smjernice o pčelama, neovisno o donošenju smjernica koje su trenutačno u izradi, kako bi se u njima u obzir uzele i druge vrste oprašivača, kao i učinci mješavine i tehnička izvedivost; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja pilot-ocjenu kumulativnih učinaka i poziva na njezin dovršetak u skladu s planom, do kraja 2018. godine, a zatim na brzu provedbu kumulativnih procjena rizika u okviru postupka izdavanja odobrenja; poziva da prioritet dobiju i da se ubrzaju istraživanja drugih načina izloženosti, uz živčani sustav i štitnjaču; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva EFSA-u, Komisiju i države članice da pri izračunu „sigurnih” doza izloženosti primijene dodatni sigurnosni čimbenik, kako bi se uzela u obzir potencijalna toksičnost mješavine u slučajevima visoke preostale nesigurnosti koja se ne može smanjiti dodatnim ispitivanjima mješavina; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva EFSA-u i ECHA-u da povećaju pristupačnost informacija na svojim internetskim stranicama i olakšaju rudarenje podacima; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva države članice da se pobrinu za to da ih u EFSA-i na odgovarajući način zastupaju neovisni nacionalni stručnjaci; preporučuje da države članice konstruktivno surađuju s EFSA-om; |
| --- | --- |

66.

| 67. | preporučuje da se znanstveno znanje i kapacitet osigura potporom, proširenjem i jačanjem stručne mreže agencija EU-a, tijela država članica, instituta i sveučilišnih istraživačkih skupina koji sudjeluju u procjenama rizika; |
| --- | --- |

67.

| 68. | nadalje, preporučuje suradnju u međunarodnim znanstvenim mrežama s međunarodnim stručnjacima kako bi se pružila potpora znanstvenoj raspravi i doprinosu radi jačanja međunarodne suradnje u sustavu recenziranja, što dovodi do međunarodno priznatih rezultata visoke kvalitete; |
| --- | --- |

68.

| 69. | preporučuje EFSA-i da svoja mišljenja objavljuje u recenziranim časopisima s ciljem jačanja konstruktivne rasprave i poticanja više nacionalnih stručnjaka i drugih znanstvenika na sudjelovanje; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva da se EFSA-i i ECHA-i dodijeli dovoljno sredstava kako bi obavljale svoje zadaće na neovisan, objektivan i transparentan način, kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša, ali i s obzirom na dodatno radno opterećenje koje se očekuje; |
| --- | --- |

70.

| 71. | naglašava da vjerodostojnost sustava odobravanja sredstava za zaštitu bilja snažno ovisi o povjerenju javnosti u europske agencije; ističe da je transparentnost procesa znanstvene procjene važna za održavanje povjerenja javnosti; nadalje pozdravlja stalne napore EFSA-e da poboljša sustav i najnovije ažuriranje njezine politike neovisnosti iz lipnja 2017., u cilju osiguranja neovisnosti i upravljanja mogućim sukobima interesa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva EFSA-u da osigura da svi stručnjaci koji sudjeluju u procjeni daju javno dostupnu izjavu o sukobu interesa i da iz svih faza postupka stručnog ocjenjivanja isključi stručnjake koji su u sukobu interesa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | predlaže uspostavu neovisnog nadzornog odbora u sklopu EFSA-e koji bi bio odgovoran za analizu mogućih sukoba interesa; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva na dodjelu odgovarajućih sredstava za dovršetak praćenja i analize okoliša nakon stavljanja na tržište, uključujući praćenje ostataka pesticida u tlu i prašini, čije rezultate treba podijeliti s EFSA-om; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva EFSA-u da osigura da posjeduje potrebno stručno znanje kako bi u potpunosti procijenila dostupnost i primjenu nekemijskih metoda; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva mehanizam Komisije za znanstveno savjetovanje da na zahtjev djeluje kao medijator u znanstvenim polemikama u vezi s aktivnim tvarima; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva mehanizam za znanstveno savjetovanje da pokrene sustavno preispitivanje svih raspoloživih studija o karcinogenosti glifosata i formulacija na bazi glifosata kako bi se procijenilo bi li bilo opravdano preispitati odobrenje glifosata u skladu s člankom 21. Uredbe; |
| --- | --- |

77.

Odobrenje aktivnih tvari koje provodi Komisija

| 78. | izražava veliko žaljenje zbog brojnih kašnjenja na razini država članica i Komisije prije i nakon stručne ocjene EFSA-e, osobito zbog kašnjenja u procjeni tvari koje ispunjavaju granične kriterije, te potiče države članice izvjestiteljice i Komisiju da se pridržavaju svojih rokova utvrđenih u Uredbi; |
| --- | --- |

78.

| 79. | naglašava potrebu jamčenja političke odgovornosti za donošenje provedbenih akata primjenom postupaka komitologije; izražava zabrinutost zbog nedostatka transparentnosti u Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje; poziva Komisiju i države članice da povećaju sveukupnu transparentnost postupaka, između ostalog i tako što će osigurati detaljne zapisnike komitoloških rasprava i stajališta, posebice objašnjavanjem i obrazlaganjem odluka Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje i objavljivanjem glasova država članica; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva Komisiju i države članice da podrže politiku neovisnosti te da osiguraju da članovi Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje nisu u sukobu interesa; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisiju i države članice da strogo primjenjuju članak 4. Uredbe i da donesu jasne znanstveno utemeljene kriterije za utvrđivanje što su neprihvatljivi učinci na okoliš, uzimajući u obzir stvarnu izloženost (akutnu i kroničnu) višestrukim sredstvima za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisiju da strogo ograniči upotrebu postupka u vezi s potvrdnim podacima isključivo za potrebe utvrđene člankom 6. točkom (f) Uredbe, tj. kada se tijekom procesa evaluacije utvrde novi zahtjevi ili zbog novih znanstvenih i tehničkih otkrića; smatra da zaštita javnog zdravlja i okoliša mora biti najvažniji prioritet, ali da se istodobno prijave moraju podnositi u razumnim vremenskim okvirima za odobrenje; ističe da su za odobravanje aktivne tvari ključni potpuni predmeti; žali što je postupak odobrenja odstupanja potvrdnim podacima doveo do duljeg zadržavanja na tržištu najmanje dviju aktivnih tvari koje bi u protivnom bile ograničene; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva Komisiju da izmijeni relevantne smjernice kako bi potvrdni podaci sustavno podlijegali punoj istorazinskoj procjeni EFSA-e, kao što je slučaj s izvornim podacima iz zahtjeva; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisiju da u odobrenje aktivnih tvari uvrsti pravno obvezujuće mjere za ublažavanje rizika radi rješavanja poznatih rizika koje nose sredstva za zaštitu bilja i da istodobno podupire države članice u utvrđivanju mjera za ublažavanje rizika relevantnih za situaciju specifičnu za njihovu zemlju, uzimajući u obzir poljoprivredne, klimatske i ekološke uvjete na njihovu teritoriju; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva Komisiju da zajamči da će se praćenjem nakon stavljanja na tržište ocijeniti djelotvornost i učinkovitost provedenih mjera ublažavanja; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva Komisiju da osigura potpunu primjenu članka 25. Uredbe kako bi se safeneri i sinergisti mogli koristiti samo nakon što dobiju odobrenje; naglašava da bi zahtjevi u pogledu podataka za odobravanje safenera i sinergista trebali biti isti kao i zahtjevi za aktivne tvari i poziva na donošenje provedbenog akta u skladu s člankom 25. stavkom 3. Uredbe; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisiju da do kraja 2018. donese prvi negativni popis koformulanata u skladu s člankom 27. Uredbe zajedno s kriterijima i postupkom utvrđivanja daljnjih kriterija; u tu svrhu traži da se integriraju podaci koji su obvezni prema Uredbi REACH, Uredbi o razvrstavanju i Uredbi o biocidnim proizvodima te podaci koje prikupe države članice tijekom oblikovanja svojeg negativnog popisa koformulanata; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Komisiju da su skladu sa svojom rezolucijom od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla i rezolucijom od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe podnese poseban zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe, izvan postupka programa REFIT, radi omogućivanja strogog ubrzanog postupka evaluacije, odobravanja i registracije; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisiju da poboljša transparentnost uspostavom internetske stranice na kojoj će se prikazivati vremenski okvir i faze odobrenja svake aktivne tvari, uz navođenje odluka države članice izvjestiteljice, EFSA-e i ECHA-e, odluka Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, trajanja dozvole i drugih relevantnih detalja; |
| --- | --- |

89.

Odobrenje koje države članice daju sredstvima za zaštitu bilja

| 90. | poziva Komisiju da provede dubinsku ocjenu zonskog sustava radi procjenjivanja najboljeg načina jamčenja propisne usklađene znanstvene procjene sredstava za zaštitu bilja uz istodobno zadržavanje odgovornosti država članica za njihovo odobrenje, ograničenje ili odbijanje te da revidira ograničenja za odbijanje odobrenja; |
| --- | --- |

90.

| 91. | smatra da su postupci uzajamnog priznavanja jednako važni za raspodjelu tereta i olakšavanje poštovanja rokova; žali zbog kašnjenja u postupku procjene u kojem države članice ispituju zahtjeve za odobrenje i problema u provedbi povezanih s načelom uzajamnog priznavanja; poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama unaprijedi funkcioniranje sustava zona; naglašava da bi potpuna provedba postojećeg zakonodavstva trebala imati cilj koji se odnosi na izbjegavanje udvostručavanja posla i omogućavanje dostupnosti novih tvari poljoprivrednicima bez nepotrebnih kašnjenja; |
| --- | --- |

91.

| 92. | potiče države članice da poštuju rokove za ocjenjivanje sredstava za zaštitu bilja i odredbe koje se odnose na uzajamno priznavanje, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva EFSA-u da uspostavi usklađene smjernice za procjenu sredstava za zaštitu bilja te Komisiju da ih zatim usvoji; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva države članice da zajamče da se nad svim sredstvima za zaštitu bilja provedu odgovarajuće procjene, uključujući scenarije izloženosti, na temelju podataka dobivenih za samo sredstvo za zaštitu bilja te smatra da se ekstrapolacija podataka o sredstvima za zaštitu bilja ne bi trebala primjenjivati samo na temelju podataka o aktivnim tvarima, ako je to znanstveno opravdano i potvrđeno kao pouzdano praćenjem nakon stavljanja na tržište; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Komisiju da u roku od dvije godine podnese detaljno izvješće Parlamentu o nacionalnim praksama procjene rizika i upravljanja rizikom u pogledu sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva država članice da zajamče da se sve odluke o odobrenju sredstava za zaštitu bilja temelje na odgovarajućoj procjeni rizika stvarne izloženosti, akutne i kronične, ranjivih skupina i da se EFSA-ine smjernice na odgovarajući način izmijene; |
| --- | --- |

96.

| 97. | naglašava potrebu da se od podnositelja zahtjeva traži da u strojno čitljivom formatu državi članici koja provjerava zahtjev za odobrenje dostave sve studije, uključujući i neobrađene podatke; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva da te studije, uključujući sve pomoćne podatke i informacije u vezi sa zahtjevima za odobrenje, budu javno dostupne u strojno čitljivom formatu i u cijelosti kako bi se osigurala transparentnost, čime bi se omogućila neovisna kontrola, uz istodobnu zaštitu osobnih podataka, i osiguralo da ih oni koji su studije zatražili mogu koristiti samo u nekomercijalne svrhe te kako bi se zaštitilo odgovarajuće pravo intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisiju da ocijeni bi li bilo primjereno da se ESFA-i dodijeli odgovornost za procjenu rizika sredstava za zaštitu bilja te istodobno održavati da se stvarno donošenje odluka o odobrenju sredstava za zaštitu bilja provodi na nacionalnoj razini kako bi se uzele u obzir situacije specifične za svaku zemlju; |
| --- | --- |

99.

| 100. | apelira na države članice da povećaju učinkovitost većom zonskom i međuzonskom koordinacijom kako bi se bolje podijelilo radno opterećenje i kako bi se bolje iskoristili resursi svake države članice te ograničila odstupanja iz članka 53. Uredbe samo gdje se postojeći zahtjevi strogo poštuju; |
| --- | --- |

100.

| 101. | smatra da je potrebno poboljšati sustav uzajamnog međuzonskog priznavanja; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva države članice da bolje provode postupke odobravanja na nacionalnoj razini kako bi se odstupanja i produljenja koja se odobravaju u skladu s člankom 53. Uredbe ograničila na stvarno hitne situacije; poziva države članice da strogo primjenjuju članak 53. Uredbe, da prihvaćaju i provjeravaju samo potpune zahtjeve za odstupanja te da Komisiji i drugim državama članicama podnose samo cjelovite obavijesti o odstupanjima; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva Komisiju da se u potpunosti koristi svojim pravima kontrole iz članka 53. stavaka 2. i 3. kako bi ograničila odstupanja i produljenja odobrena u skladu s člankom 53. na opravdane hitne situacije; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva države članice da zajamče da se javno savjetovanje s odgovarajućim dionicima provede prije davanja izvanrednog odobrenja u skladu s člankom 53. bez nepotrebnih kašnjenja u davanju izvanrednih odobrenja te da se osigura da su svi relevantni dionici pravodobno obaviješteni je li izvanredni zahtjev odobren ili odbijen; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva sve države članice da objave ispunjene obrasce zaprimljenih zahtjeva kojima se traži izdavanje izvanrednog odobrenja u skladu s člankom 53., bez obzira na to je li zahtjev odobren ili odbijen; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva Komisiju da dovrši metode za utvrđivanje kada se određena odstupanja trebaju primjenjivati, ako uopće, posebno kada je riječ o „zanemarivom izlaganju” ili „ozbiljnoj opasnosti za zdravlje bilja”; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva države članice da se međusobno obavješćuju te da obavješćuju Komisiju i javnost o odobrenju i povlačenju sredstava za zaštitu bilja, kao i o mjerama ublažavanja, kako bi se zajamčio pregled sredstava za zaštitu bilja koja su na tržištu na razini cijeloga EU-a te upravljanje rizikom koje se na njih odnosi; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju razmjenu podataka o sigurnijim sredstvima za zaštitu bilja koja bi mogla zamijeniti sredstva za zaštitu bilja koja sadrže kandidate za zamjenu kako bi se olakšala komparativna ocjena sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

108.

| 109. | napominje da istraživanja o upotrebi bakra na područjima gdje se on koristi kao dio dugogodišnje prakse pokazuje da postoje učinci na mikrobiologiju tla; slaže se da bakar treba promatrati kao prijelazni materijal koji se koristi u svrhu zaštite bilja te da će se njegova upotreba ukinuti čim budu dostupne bolje alternative; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poziva Komisiju i države članice da promiču razvoj i upotrebu održivih i ekoloških alternativa sredstvima za zaštitu bilja, mjere integrirane zaštite bilja i pesticide niskog rizika, kao važnu mjeru za smanjenje štetnih utjecaja zaštite bilja; svjestan je da je potrebno više rada na istraživanju i razvoju tih proizvoda; stoga poziva Komisiju da procijeni mogućnosti za poticanje inovacija u tom području; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva Komisiju da predloži izmjenu Uredbe tako da se upotreba sredstava niskog rizika za zaštitu bilja, ali i njihovo stavljanje na tržište, pojednostavi za subjekte na postupovnoj razini; smatra da je potrebno pojašnjenje, osobito u pogledu stavljanja osnovnih tvari na tržište; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva na transparentan i pravedan pristup aktivnim tvarima za sastavljače sredstava za zaštitu bilja iz sektora MSP-ova; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva Komisiju da provede analizu o utjecaju zahtjeva iz trenutačnog zakonodavstva kojim se uređuju odobrenja sredstava za zaštitu bilja i bioloških proizvoda te trgovina njima, u smislu ljudskih resursa i ekonomskih sposobnosti koji su dostupni malim i srednjim proizvođačima, i gdjegod su napravljene izmjene postojećih propisa; naglašava da se rezultati tih analiza moraju učiniti dostupnima za javno savjetovanje; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva na donošenje usklađene definicije pojma „neznatna upotreba” kako bi se promicali jednaki uvjeti za sve te preporučuje stvaranje jedinstvenog popisa EU-a za glavne usjeve; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poziva Komisiju, EFSA-u i država članice da zajamče da su svi relevantni dionici, uključujući javnost, uključeni u sve aktivnosti dionika na pesticidima, kako je predviđeno u Direktivi 2003/35/EZ i Aarhuškoj konvenciji; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poziva Komisiju i države članice da zajamče da se pravilno provode zahtjevi iz Uredbe o davanju prioriteta nekemijskim metodama; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  SL C 463, 21.12.2018., str. 73.

(2)  Kako je utvrđeno Odlukom br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (SL L 354, 28.12.2013., str. 171.).

(3)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(4)  SL L 70, 16.3.2005., str. 1.

(5)  SL L 353, 31.12.2008., str. 1.

(6)  SL L 156, 25.6.2003., str. 17.

(7)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(8)  SL L 155, 11.6.2011., str. 127.

(9)  SL L 93, 3.4.2013., str. 1.

(10)  SL L 93, 3.4.2013., str. 85.

(11)  SL L 173, 30.6.2016., str. 52.

(12)  SL L 208, 2.8.2016., str. 1.

(13)  SL L 333, 15.12.2017., str. 10.

(14)  SL C 58, 15.2.2018., str. 102.

(15)  SL C 346, 27.9.2018., str. 117.

(16)  SL C 252, 18.7.2018., str. 184.

(17)  SL C 86, 6.3.2018., str. 62.

(18)  SL C 86, 6.3.2018., str. 51.

(19)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0356.

(20)  Presuda Suda Europske unije (peto vijeće) od 23. studenog 2016., Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting protiv College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, C-442/14, ECLI:EU:C:2016:890.

(21)  List EFSA-e 2015.; 13(11):4302.

(22)  List EFSA-e 2017.; 15(9):4979.

(23)  https://ec.europa.eu/research/sam/pdf/sam_ppp_report.pdf

(24)  SL L 276, 20.10.2010., str. 33.

(25)  Komisijin prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti i održivosti EU-ove procjene rizika u prehrambenom lancu i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 178/2002 [o općim propisima o hrani], Direktive 2001/18/EZ [o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama], Uredbe (EZ) br. 1829/2003 [o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje], Uredbe (EZ) br. 1831/2003 [o dodacima hrani za životinje], Uredbe (EZ) br. 2065/2003 [o aromama dima], Uredbe (EZ) br. 1935/2004 [o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom], Uredbe (EZ) br. 1331/2008 [o uspostavi zajedničkog postupka odobravanja prehrambenih aditiva, prehrambenih enzima i prehrambenih aroma], Uredbe (EZ) br. 1107/2009 [o sredstvima za zaštitu bilja] i Uredbe (EU) br. 2015/2283 [o novoj hrani].

(26)  Vidi Predmet T-235/15, Pari Pharma GmbH protiv Europske agencije za lijekove; Također vidi Predmet T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH and Intervet International protiv Europske agencije za lijekove te Predmet T-718/15, PTC Therapeutics International Ltd protiv Europske agencije za lijekove.

(27)  SL C 95, 3.4.2013., str. 1.

(28)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5348

(29)  SL L 309, 24.11.2009., str. 71.

(30)  Vidi Hallmann, C.A., Sorg, M., Jongejans, E., Siepel, H., Hofland, N., Schwan, H., et al. (2017.) More than 75 percent decline over 27 years in total flying insect biomass in protected areas, („Pad od više od 75 posto ukupne biomase krilatih kukaca u zaštićenim područjima tijekom 27 godina”). PLoS ONE 12(10): e0185809. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0185809

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/68

---

P8_TA(2019)0025

Izvješće o provedbi trgovinskog stupa Sporazuma o pridruživanju sa Srednjom Amerikom

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o provedbi trgovinskog stupa Sporazuma o pridruživanju sa Srednjom Amerikom (2018/2106(INI))

(2020/C 411/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir dio IV. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (1); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dio IV. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (1);

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (2) te popratno privremeno izvješće (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (2) te popratno privremeno izvješće (3),

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Komisije od 18. ožujka 2015., 18. veljače 2016. i 5. travnja 2017. o provedbi dijela IV. Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike (COM(2015)0131, COM(2016)0073 i COM(2017)0160), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Komisije od 18. ožujka 2015., 18. veljače 2016. i 5. travnja 2017. o provedbi dijela IV. Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike (COM(2015)0131, COM(2016)0073 i COM(2017)0160),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 31. svibnja 2018. o stanju u Nikaragvi (4) i izjavu koju je u ime Unije 2. listopada 2018. godine o stanju u Nikaragvi dala potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 31. svibnja 2018. o stanju u Nikaragvi (4) i izjavu koju je u ime Unije 2. listopada 2018. godine o stanju u Nikaragvi dala potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Europsko-latinskoameričke parlamentarne skupštine o upravljanju globalizacijom i o korporativnoj društvenoj odgovornosti u EU-u i u zemljama Latinske Amerike i Kariba, obje usvojene 20. rujna 2018. u Beču, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Europsko-latinskoameričke parlamentarne skupštine o upravljanju globalizacijom i o korporativnoj društvenoj odgovornosti u EU-u i u zemljama Latinske Amerike i Kariba, obje usvojene 20. rujna 2018. u Beču,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 9. studenog 2017. naslovljeno „Provedba sporazumâ o slobodnoj trgovini u razdoblju od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2016.” (SWD(2017)0364), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 9. studenog 2017. naslovljeno „Provedba sporazumâ o slobodnoj trgovini u razdoblju od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2016.” (SWD(2017)0364),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 14. veljače 2018. o poglavljima o trgovini i održivom razvoju u sporazumima o slobodnoj trgovini (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 14. veljače 2018. o poglavljima o trgovini i održivom razvoju u sporazumima o slobodnoj trgovini (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke trgovinske politike (6) te svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o ovladavanju globalizacijom: trgovinski aspekti (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke trgovinske politike (6) te svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o ovladavanju globalizacijom: trgovinski aspekti (7),

| — | uzimajući u obzir izvješće od 14. lipnja 2018. o četvrtom sastanku Odbora za pridruživanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 14. lipnja 2018. o četvrtom sastanku Odbora za pridruživanje,

| — | uzimajući u obzir izvješće od 13. lipnja 2018. Forumu za civilno društvo o četvrtom sastanku Odbora za trgovinu i održivi razvoj u okviru Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Srednje Amerike (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 13. lipnja 2018. Forumu za civilno društvo o četvrtom sastanku Odbora za trgovinu i održivi razvoj u okviru Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Srednje Amerike (8),

| — | uzimajući u obzir sažetak rasprave održane na zajedničkom sastanku savjetodavnih skupina civilnog društva Europe i Srednje Amerike od 16. lipnja 2016. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažetak rasprave održane na zajedničkom sastanku savjetodavnih skupina civilnog društva Europe i Srednje Amerike od 16. lipnja 2016. (9),

| — | uzimajući u obzir javna saslušanja organizirana u Odboru za međunarodnu trgovinu (INTA) 20. lipnja 2018., 15. ožujka 2016. i 27. ožujka 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javna saslušanja organizirana u Odboru za međunarodnu trgovinu (INTA) 20. lipnja 2018., 15. ožujka 2016. i 27. ožujka 2012.,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću i Komisiji od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću i Komisiji od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (10),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu o trgovini i ekonomskom osnaživanju žena s Ministarske konferencije Svjetske trgovinske organizacije (WTO-a) održane u Buenos Airesu u prosincu 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu o trgovini i ekonomskom osnaživanju žena s Ministarske konferencije Svjetske trgovinske organizacije (WTO-a) održane u Buenos Airesu u prosincu 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0459/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0459/2018),

| A. | budući da je Sporazum o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike (dalje u tekstu „Sporazum”) bio prvi sporazum o pridruživanju između regija koji je Unija sklopila; budući da se on temelji na tri komplementarna stupa, to jest političkom dijalogu, suradnji i trgovini; budući da je dio Sporazuma koji se odnosi na trgovinu (dio IV.) bio prilično sveobuhvatan i ambiciozan kada se o njemu pregovaralo, ali da sada, gledajući unazad, u njemu nedostaju ažurirane odredbe o, među ostalim, spolu i trgovini, digitalnoj trgovini i e-trgovini, javnoj nabavi, ulaganjima, borbi protiv korupcije te o malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

A.

budući da je Sporazum o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike (dalje u tekstu „Sporazum”) bio prvi sporazum o pridruživanju između regija koji je Unija sklopila; budući da se on temelji na tri komplementarna stupa, to jest političkom dijalogu, suradnji i trgovini; budući da je dio Sporazuma koji se odnosi na trgovinu (dio IV.) bio prilično sveobuhvatan i ambiciozan kada se o njemu pregovaralo, ali da sada, gledajući unazad, u njemu nedostaju ažurirane odredbe o, među ostalim, spolu i trgovini, digitalnoj trgovini i e-trgovini, javnoj nabavi, ulaganjima, borbi protiv korupcije te o malim i srednjim poduzećima;

| B. | budući da se trgovinski stup Sporazuma privremeno primjenjuje pet godina: od 1. kolovoza 2013. s Hondurasom, Nikaragvom i Panamom, od 1. listopada 2013. s Kostarikom i El Salvadorom te od 1. prosinca 2013. s Gvatemalom; |
| --- | --- |

B.

budući da se trgovinski stup Sporazuma privremeno primjenjuje pet godina: od 1. kolovoza 2013. s Hondurasom, Nikaragvom i Panamom, od 1. listopada 2013. s Kostarikom i El Salvadorom te od 1. prosinca 2013. s Gvatemalom;

| C. | budući da i dalje nisu primijenjeni stupovi političkog dijaloga i suradnje jer sve države članice još nisu ratificirale Sporazum; budući da neprimjenjivanje tih dvaju stupova stvara neravnotežu između područja koje se odnosi na trgovinu i političkih pitanja, točnije temeljnih vrijednosti EU-a, kao što su promicanje demokracije i ljudskih prava; |
| --- | --- |

C.

budući da i dalje nisu primijenjeni stupovi političkog dijaloga i suradnje jer sve države članice još nisu ratificirale Sporazum; budući da neprimjenjivanje tih dvaju stupova stvara neravnotežu između područja koje se odnosi na trgovinu i političkih pitanja, točnije temeljnih vrijednosti EU-a, kao što su promicanje demokracije i ljudskih prava;

| D. | budući da je Srednja Amerika relativno malo tržište, koje broji gotovo 43 milijuna stanovnika i čini 0,25 % svjetskog BDP-a; |
| --- | --- |

D.

budući da je Srednja Amerika relativno malo tržište, koje broji gotovo 43 milijuna stanovnika i čini 0,25 % svjetskog BDP-a;

| E. | budući da su zemlje Srednje Amerike u posljednjih 15 godina postale otvorenije za trgovinu od drugih zemalja s jednakom razinom prihoda; budući da je, međutim, uvoz i dalje glavni izvor trgovine s drugim zemljama; |
| --- | --- |

E.

budući da su zemlje Srednje Amerike u posljednjih 15 godina postale otvorenije za trgovinu od drugih zemalja s jednakom razinom prihoda; budući da je, međutim, uvoz i dalje glavni izvor trgovine s drugim zemljama;

| F. | budući da je za zemlje Srednje Amerike najbitnije tržište sama regija, pri čemu je Srednjoameričko zajedničko tržište drugi najveći trgovinski partner za većinu zemalja u regiji i da je njegov udio u ukupnom izvozu 26 %; |
| --- | --- |

F.

budući da je za zemlje Srednje Amerike najbitnije tržište sama regija, pri čemu je Srednjoameričko zajedničko tržište drugi najveći trgovinski partner za većinu zemalja u regiji i da je njegov udio u ukupnom izvozu 26 %;

| G. | budući da je provedba trgovinskih sporazuma EU-a ključan prioritet Parlamenta, Vijeća i Komisije za praćenje, ocjenu i prilagodbu zajedničke trgovinske politike Europske unije; budući da je izvješćivanje o provedbi Sporazuma o pridruživanju sa Srednjom Amerikom pravovremen i koristan doprinos razmatranju o njegovu mogućem ažuriranju; |
| --- | --- |

G.

budući da je provedba trgovinskih sporazuma EU-a ključan prioritet Parlamenta, Vijeća i Komisije za praćenje, ocjenu i prilagodbu zajedničke trgovinske politike Europske unije; budući da je izvješćivanje o provedbi Sporazuma o pridruživanju sa Srednjom Amerikom pravovremen i koristan doprinos razmatranju o njegovu mogućem ažuriranju;

| H. | budući da sada imamo dovoljno iskustva, podataka i statističkih informacija da bi se ocijenila provedba trgovinskog dijela tog Sporazuma; budući da su se u rezoluciji koju je Parlament donio 11. prosinca 2012. u trenutku davanja suglasnosti Sporazumu istakli ciljevi trgovinskog dijela tog Sporazuma i da su njome obuhvaćeni i prijedlozi za popratne radnje tijekom njegove provedbe (11), što je relevantno za analizu u tijeku; |
| --- | --- |

H.

budući da sada imamo dovoljno iskustva, podataka i statističkih informacija da bi se ocijenila provedba trgovinskog dijela tog Sporazuma; budući da su se u rezoluciji koju je Parlament donio 11. prosinca 2012. u trenutku davanja suglasnosti Sporazumu istakli ciljevi trgovinskog dijela tog Sporazuma i da su njome obuhvaćeni i prijedlozi za popratne radnje tijekom njegove provedbe (11), što je relevantno za analizu u tijeku;

| I. | budući da se u Mišljenju 2/15 Suda Europske unije od 16. svibnja 2017. godine (12) potvrđuje da se zajednička trgovinska politika temelji na vrijednostima i da je promicanje održivog razvoja njezin sastavni dio; |
| --- | --- |

I.

budući da se u Mišljenju 2/15 Suda Europske unije od 16. svibnja 2017. godine (12) potvrđuje da se zajednička trgovinska politika temelji na vrijednostima i da je promicanje održivog razvoja njezin sastavni dio;

| J. | budući da je stanje ljudskih prava u nekoliko zemalja Srednje Amerike zabrinjavajuće; |
| --- | --- |

J.

budući da je stanje ljudskih prava u nekoliko zemalja Srednje Amerike zabrinjavajuće;

Glavni zaključci i preporuke

| 1. | smatra da se Sporazumom nastoji ispuniti jedan od njegovih glavnih početnih ciljeva s obzirom na to da njime želi ojačati proces regionalne integracije među zemljama Srednje Amerike tako što će se podupirati međuregionalne institucije, suradnju i dijalog, doprinositi ispunjavanju ciljeva članka 21. Ugovora o Europskoj uniji, univerzalnog programa UN-a za održivi razvoj do 2030., i to u okviru načela usklađenosti politika razvoja kako je utvrđeno u članku 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU-a), komplementarnosti njihovih proizvodnih sektora, olakšavanju poštene prekogranične razmjene i poticanju regionalnog održivog gospodarskog rasta; ponavlja da se Sporazumom doprinosi konsolidaciji šire strateške dimenzije partnerstva između EU-a te Latinske Amerike i Kariba; smatra da je od ključne važnosti da se osigura puno stupanje na snagu Sporazuma o pridruživanju, koji čeka ratifikaciju u nekim državama članicama EU-a (13), kao i da obje stranke uistinu i primjereno provedu sve odredbe trgovinskog stupa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na važnost jačanja biregionalne suradnje radi očuvanja i jačanja multilateralnog trgovinskog sustava kao ključnog stupa za postizanje ciljeva održivog razvoja i radi osiguravanja gospodarskog upravljanja utemeljenog na pravilima te jamčenja pravednije, uključivije i održivije trgovine; posebno podsjeća na svoju potporu Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i naglašava njezinu ulogu u stvaranju gospodarske stabilnosti i podupiranju rasta i razvoja te poziva stranke da iskoriste dijalog koji se potiče u Sporazumu kako bi utvrdile i razvile zajedničke strategije za nužnu modernizaciju Svjetske trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je Srednja Amerika jedna od regija najviše pogođenih klimatskim promjenama i prirodnim katastrofama te stoga zahtijeva da se provede temeljita analiza odnosa između promjene u uporabi zemljišta koja je posljedica liberalizacije ulaganja i pristupa vlasništvu te širenja monokultura, zaštite i pristupa vodnim resursima i slatkim vodama te potrebe održavanja i/ili razvoja javnih usluga kao i suradnje u razvoju javnih prometnih i energetskih sustava koji ne onečišćuju okoliš; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da Sporazum počiva na pravednom i predvidljivom odnosu koji se temelji na pravilima i kojim se promiče sigurnije gospodarsko okruženje među trgovinskim partnerima; to se okruženje zasniva na načelima održivog razvoja i poštovanju ljudskih prava te radnim i ekološkim standardima, pri čemu se poštuju vladavina prava i dobro upravljanje; također ističe potrebu da se donesu učinkovite mjere za borbu protiv korupcije; smatra da takvom predvidljivošću potiče gospodarski rast, razmjenu robe, pružanje usluga, sudjelovanje u javnoj nabavi, privlačnost ulaganja, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i poboljšanje radnih uvjeta i životnog standarda, čak i ako trgovinski tokovi nisu uvijek linearni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da dostavi ažurirana i sveobuhvatna godišnja izvješća o provedbi Sporazuma u skladu s odgovarajućim provedbenim propisima; smatra da informacije iz Izvješća o provedbi sporazumâ o slobodnoj trgovini nisu dovoljne (SWD(2017)0364); napominje da podaci o uvozu iz Srednje Amerike uvelike fluktuiraju, s obzirom na to da izvoz iz tih zemalja uglavnom obuhvaća proizvode koji se prodaju po cijenama na svjetskom tržištu ili kao dio globalnih lanaca vrijednosti; snažno potiče stranke da u cilju odgovarajuće procjene provedbe Sporazuma poduzmu odgovarajuće mjere za poboljšanje prikupljanja i pružanja redovitih, ažuriranih, usporedivih i pouzdanih statističkih podataka o relevantnim sektorima, uključujući o trgovini robom i uslugama, ulaganjima i klimatskim promjenama, kao i o stupnju konsolidacije aktivnosti malih i srednjih poduzeća, te da evaluacije provode na temelju podataka razvrstanih po spolu; nadalje, potiče obje stranke da prate provedbu međunarodno dogovorenih standarda za borbu protiv pranja novca te utaje i izbjegavanja plaćanja poreza; ponavlja svoj poziv Komisiji da ažurira i razvije zajedničku metodologiju za dosljedniju evaluaciju provedbe trgovinskih sporazuma; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja činjenicu da su se trgovinski tokovi između stranaka Sporazuma općenito pokazali otpornima, unatoč nepovoljnom međunarodnom gospodarskom kontekstu; prima na znanje sljedeće: izvoz iz EU-a povećao se za 22 %, dok se uvoz iz pet zemalja Srednje Amerike povećao za 18,3 %, glavno odredište izvoza iz EU-a u Srednju Ameriku je Kostarika, nakon čega slijede Panama i Gvatemala, a glavni izvoznik robe u Uniju je Kostarika, zatim Honduras i Gvatemala; sa zabrinutošću primjećuje znatan pad od 40,4 % izvoza iz Kostarike u EU 2015., koji je posljedica preseljenja velikog proizvođača informatičke opreme u jugoistočnu Aziju, što je dovelo do općeg pada uvoza iz Srednje Amerike od 16,8 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava žaljenje zbog toga što se ni Srednja Amerika niti EU u cijelosti ne koriste svojim odobrenim carinskim kvotama te stoga traži da se identificiraju potencijalni sektori u kojima bi trebalo poticati daljnje razmjene; izražava žaljenje zbog toga što su podaci o stopama iskorištenosti povlastica dostupni samo u Kostarici; zabrinut je zbog toga što je samo 16,6 % prihvatljivog izvoza iz EU-a u Kostariku iskoristilo korist od Sporazuma o slobodnoj trgovini, dok je stopa prihvatljivog izvoza iz Kostarike u EU iznosila 92 % (14); podsjeća da je iznimno važno da trgovina bude uključivija i da se malim i srednjim poduzećima, a posebno malim poljoprivrednicima, omogući odgovarajuća integracija u lance vrijednosti; poziva Komisiju da u tom pogledu aktivno djeluje kako bi se povećala razina znanja i olakšalo korištenje mogućnosti koje su se otvorile u okviru Sporazuma radi veće stope iskorištavanja povlastica i uporabe postojećih carinskih kvota među europskim proizvođačima, posebno malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da glavni proizvodi koje Srednja Amerika izvozi u EU i dalje uglavnom potječu iz primarnog sektora i da su to u većini slučajeva proizvodi s niskom dodanom vrijednošću, kao što su tekstil, kava, šećer, automobilski dijelovi ili škampi, dok su glavni proizvodi koje EU izvozi u Srednju Ameriku strojevi i uređaji, proizvodi kemijske industrije ili srodnih industrija i prijevozna oprema; međutim, napominje da Sporazum počinje doprinositi modernizaciji i diversifikaciji izvoza iz Srednje Amerike s većom dodanom vrijednošću, kao što su igle, ortopedska pomagala i medicinski proizvodi, te porastu izvoza pravedno proizvedenih i ekoloških certificiranih proizvoda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava žaljenje zbog toga što ni treće godišnje izvješće niti izvješće o provedbi sporazumâ Unije o slobodnoj trgovini koji obuhvaćaju 2016. ne uključuju relevantne podatke za ocjenjivanje investicijskih tokova; poziva Komisiju da te podatke uključi u buduća izvješća; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prima na znanje činjenicu da se ukupna trgovina uslugama EU-a sa Srednjom Amerikom neznatno smanjila i da je koncentrirana u Panami i Kostarici te poziva Komisiju da izradi dodatnu analizu po zemljama i po sektorima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | svjestan je napretka postignutog u pogledu sanitarnih i fitosanitarnih standarda, pravila o podrijetlu i svladavanja tehničkih prepreka trgovini te poziva stranke da unaprijede sustav ranog upozoravanja i transparentnosti te razmjenu informacija o internom zakonodavstvu i postupcima; napominje da je Srednja Amerika zabrinuta zbog novog pravnog okvira EU-a, koji bi mogao ugroziti izvoz palmina ulja; ponavlja da su potrebne pravovremene informacije i ex ante razmjene kako bi stranke mogle predvidjeti promjene obrazaca i prilagoditi im te se uskladiti s internim zakonskim propisima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je potrebno ostvariti daljnji napredak, npr. u pogledu problema diskriminatornih poreza Kostarike na uvoz alkoholnih pića; također je zabrinut zbog otvorenih pitanja u pogledu učinkovite zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla, primjerice u Kostarici (Manchego), Gvatemali (Parmigiano) ili Hondurasu (popis generičkih lijekova), te preporučuje da se ulože dodatni napori u cilju usklađenosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava žaljenje zbog nedostatka posebnog poglavlja o malim i srednjim poduzećima u postojećem Sporazumu te potiče Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD), države članice i Srednju Ameriku da uključe takvo poglavlje pri budućoj reviziji Sporazuma; poziva stranke da malim i srednjim poduzećima stave na raspolaganje svu pravnu i administrativnu potporu i alate potrebne kako bi se ta poduzeća uključila u trgovinu i ulaganja u okviru Sporazuma, kako bi se potaknula veća razmjena i povećalo sudjelovanje, čime bi se iskoristile prednosti Sporazuma, uključujući u vidu aktivnih mjera za poticanje internacionalizacije malih i srednjih poduzeća i uspostave kontaktnih točaka i specijaliziranih internetskih stranica za ta poduzeća; ponavlja svoj poziv na djelovanje potrebno da bi se poboljšala informiranost među dionicima, posebno malim i srednjim poduzećima u obje regije, o Sporazumu i dostupnoj potpori; ponavlja svoj poziv na promicanje suradnje uz odgovarajuće tehničke i financijske resurse u strateškim sektorima za obje regije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da je pošteno i transparentno otvaranje tržišta javne nabave u Srednjoj Americi ključno kako bi se osigurali jednaki uvjeti za poduzeća; izražava zabrinutost zabrinut zbog mogućnosti da se tržišta javne nabave u Srednjoj Americi dodatno otvore na razini središnje vlade i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da unutarregionalne necarinske mjere predstavljaju bitnu prepreku ulaganjima u Srednjoj Americi; potiče Komisiju da osigura da zemlje Srednje Amerike omogućavaju bolje uvjete za ulaganja i poboljšaju lokalno poslovno okruženje za europske ulagače, što sa sobom nosi i veću razinu zapošljavanja te poboljšanje infrastrukture, čime se odgovara na bitne razvojne potrebe regije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ustraje na učinkovitoj provedbi posebnih obveza u vezi s odredbama o trgovini i održivom razvoju, koje su sastavni dio Sporazuma i koje su neophodne za ostvarivanje postavljenih ciljeva; prima na znanje da će Komisija 2019., baš kao što bi trebala i u budućnosti, provesti ex post evaluaciju Sporazuma, uključujući poglavlje o trgovini i održivom razvoju, u kojoj će sudjelovati neovisni stručnjaci; podsjeća na to da se u poglavlju o trgovini i održivom razvoju predviđa uspostava unutarnjih savjetodavnih skupina ili odbora nadležnih za pitanja povezana s radom, okolišem i održivim razvojem; posebno pozdravlja činjenicu da su sada u svim zemljama Srednje Amerike uspostavljeni savjetodavni mehanizmi civilnog društva; napominje da postoji ozbiljna zabrinutost u pogledu neovisnosti tih savjetodavnih skupina i njihova kapaciteta za sudjelovanje u nekim zemljama Srednje Amerike; u tom kontekstu izražava žaljenje zbog činjenice da se sastanci Odbora za pridruživanje i njegovih pododborâ te Foruma za dijalog civilnog društva nisu održali 2017. godine te inzistira da se sastanci održavaju barem jedanput godišnje; poziva strane Sporazuma da radi odgovarajućeg sudjelovanja hitno uspostave mehanizme i potrebna financijska sredstva za jačanje unutarnjih savjetodavnih skupina te da pritom, uz ravnomjernu zastupljenost dionika, osiguraju prisutnost nezavisnih predstavnika organizacija civilnog društva; nadalje, poziva stranke u Sporazumu da uspostave djelotvorne mehanizme za dijalog sa savjetodavnim skupinama i s članovima različitih pododbora te da ih uključe u postupke ex post evaluacije planirane za 2019. godinu; pozdravlja preporuke dane tijekom 3. zajedničkog sastanka unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a i Srednje Amerike koji se održao 16. lipnja 2016. i poziva stranke da ih provedu u djelo; podsjeća na to da poglavlje o trgovini i održivom razvoju sadržava pravno obvezujuće odredbe za učinkovitu primjenu radnih, socijalnih i ekoloških standarda; pozdravlja činjenicu da su u Sporazumu postavljeni temelji za redoviti dijalog o provedbi zajedničkih obveza; napominje da je Parlament potaknuo Komisiju da ojača mehanizme za praćenje, provedbu i provedbu iz poglavljâ o trgovini i održivom razvoju; stoga pozdravlja plan Komisije u 15 točaka da poveća učinkovitost poglavljâ o trgovini i održivom razvoju EU-a te podsjeća da je potrebno nastaviti dijalog s različitim uključenim dionicima, uključujući Parlament, o učinkovitom mehanizmu provedbe obveza u području rada i zaštite okoliša uključenih u trgovinske sporazume; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva stranke da preispitaju Sporazum kako bi uvele odgovarajući i učinkovit mehanizam za rješavanje sporova kao i da među različitim metodama provedbe razmotre uporabu sankcija kao instrumenata s odvraćajućim učinkom, odnosno kao sredstva krajnje nužde koje bi se primjenjivalo u slučaju ozbiljnih povreda te da socijalnim partnerima i civilnom društvu omoguće da sudjeluju na odgovarajući način; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče EU i sve zemlje Srednje Amerike da ratificiraju i u potpunosti provedu multilateralne sporazume u području zaštite okoliša koji se odnose na borbu protiv klimatskih promjena, posebno Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime i Pariški sporazum; ističe da u tom pogledu EU i Srednja Amerika trebaju surađivati u većoj mjeri; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje različita izvješća o zemljama koje je provela Međunarodna organizacija rada te izazove koji su i dalje prisutni; poziva zemlje Srednje Amerike koje su stranke Sporazuma da iskorijene nasilje nad sindikalistima i autohtonim narodima, poduzmu zakonodavne mjere u cilju učinkovite provedbe temeljnih konvencija MOR-a o slobodi udruživanja, kolektivnom pregovaranju, nediskriminaciji te radu djece; naglašava važnost jačanja inspekcije rada i socijalnog dijaloga; |
| --- | --- |

19.

| 20. | traži da Komisija zajamči da roba ili dijelovi robe proizvedeni u zonama proizvodnje za izvoz nisu obuhvaćeni povlaštenim carinama Sporazuma zbog toga što su te zone oslobođene obveze poštovanja međunarodnih standarda radnog prava i nacionalnih zakona o okolišu; traži od Komisije da dostavi konkretne informacije o carinama ili drugim odredbama koje se primjenjuju kako bi se razlikovali proizvodi koji su nastali u okviru proizvodnje za izvoz i na koje se zato ne odnosi ukidanje carina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da se pragovi utvrđeni u okviru mehanizma stabilizacije za banane, koji je priložen Sporazumu, primjenjuju do 2020., da se ne smiju premašiti, i da bi, kada mehanizam istekne, stranke trebale nastaviti pružati statističke podatke, uključujući podatke o ekološkim proizvodima i proizvodima pravedne trgovine; napominje da su u rujnu 2018. godine Nikaragva i Gvatemala premašile svoje pragove (za 349 % odnosno 102 %) te izražava zabrinutost zbog toga što to utječe na europske proizvođače banana; podsjeća na obvezu Komisije da procijeni položaj proizvođača banana u EU-u najkasnije do 1. siječnja 2019. te na to da se u slučaju ozbiljnog pogoršanja stanja na tržištu ili položaja proizvođača banana EU-a može predvidjeti produljenje valjanosti mehanizma; podsjeća na to da bi u svjetlu mehanizma stabilizacije i zaštitne klauzule iz Sporazuma Komisija Europskom parlamentu i relevantnim industrijskim sektorima trebala staviti na raspolaganje temeljitije i redovite informacije o tim kretanjima na tržištu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da nedavni razvoj događaja na političkom i gospodarskom planu koji uključuju nasilje, nekažnjavanje, korupciju, nestabilne pravosudne sustave i manjkavu vladavinu prava u više zemalja Srednje Amerike također može imati gospodarske posljedice koje se negativno održavaju na cijelu regiju i koje mogu dovesti do njezine destabilizacije; posebno je zabrinut zbog trenutačne situacije u Nikaragvi te je oštro osuđuje; poziva Komisiju i ESVD da nastave pomno pratiti stanje u Nikaragvi i da, ako je potrebno, procijene moguće mjere koje treba poduzeti u svjetlu Sporazuma o pridruživanju; podsjeća na to da je klauzula o demokraciji ključan element svih sporazuma Unije s trećim zemljama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća na obvezu EU-a, kako je utvrđena člankom 8. UFEU-a, kao i na obvezu EU-a i drugih potpisnika Deklaracije iz Buenos Airesa o ženama i trgovini prema kojoj se ravnopravnost spolova mora uvrstiti u trgovinsku politiku; poziva strane da veći naglasak u Sporazumu stave na pitanje ravnopravnosti spolova te da u njegovu budućem preispitivanju promiču i podupiru uključivanje posebnog poglavlja o toj temi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče Austriju, Belgiju i Grčku da ratificiraju Sporazum i ponovno ističe važnost potpune primjene drugih dijelova Sporazuma, uključujući suradnju u pogledu gospodarskog i trgovinskog razvoja (članak 52. i ostali); |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja činjenicu da stranke konačno počinju s provedbom upravnih i institucionalnih postupaka za donošenje odgovarajućeg protokola o uključivanju Hrvatske u Sporazum o pridruživanju; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, ESVD-u, državama članicama, vladama država Srednje Amerike i Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  SL L 346, 15.12.2012., str. 3..

(2)  SL C 434, 23.12.2015., str. 181.

(3)  Privremeno izvješće od 8. studenog 2012. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0238.

(5)  SL C 227, 28.6.2018., str. 27.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0230.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0439.

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157150.pdf

(9)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/en_joint-document_advisory-groups_16-june-2016_final.pdf

(10)  SL C 369, 11.10.2018., str. 132.

(11)  Mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu od 19. rujna 2012. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane.

(12)  ECLI:EU:C:2017:376.

(13)  Na dan 10. rujna 2018. još se čeka ratifikacija u Austriji, Belgiji, Ujedinjenoj Kraljevini i Grčkoj. http://www.consilium.europa.eu/hr/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2012001

(14)  Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću naslovljeno „Treće godišnje izvješće o provedbi dijela IV. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane” (COM(2017)0160).

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/74

---

P8_TA(2019)0029

Godišnje izvješće ESB-a za 2017.

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Godišnjem izvješću ESB-a za 2017. (2018/2101(INI))

(2020/C 411/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2018. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2018. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke (ESB) za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke (ESB) za 2017.,

| — | uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka (ESCB) i Europske središnje banke, a posebno njegove članke 2., 3., 7., članak 10. stavak 2., članke 15., 21., članak 32. stavak 5. i članak 33. stavak 1., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka (ESCB) i Europske središnje banke, a posebno njegove članke 2., 3., 7., članak 10. stavak 2., članke 15., 21., članak 32. stavak 5. i članak 33. stavak 1.,

| — | uzimajući u obzir članak 129. stavak 3., članak 130., članak 138. stavak 2., članak 282. stavke 2. i 3., članak 283. stavak 2. i članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 129. stavak 3., članak 130., članak 138. stavak 2., članak 282. stavke 2. i 3., članak 283. stavak 2. i članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir govor predsjednika ESB-a Marija Draghija od 19. lipnja 2018. održan u Sintri, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednika ESB-a Marija Draghija od 19. lipnja 2018. održan u Sintri,

| — | uzimajući u obzir Ekonomski bilten ESB-a broj 5/2018, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ekonomski bilten ESB-a broj 5/2018,

| — | uzimajući u obzir članak 11. Uredbe Vijeća (EZ) br. 974/98 od 3. svibnja 1998. o uvođenju eura (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. Uredbe Vijeća (EZ) br. 974/98 od 3. svibnja 1998. o uvođenju eura (2),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 1. UFEU-a o euru kao zakonskom sredstvu plaćanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 1. UFEU-a o euru kao zakonskom sredstvu plaćanja,

| — | uzimajući u obzir povratne informacije o doprinosu Parlamenta u njegovoj rezoluciji o Godišnjem izvješću ESB-a za 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povratne informacije o doprinosu Parlamenta u njegovoj rezoluciji o Godišnjem izvješću ESB-a za 2016.,

| — | uzimajući u obzir godišnje ekonomsko izvješće za 2017. Banke za međunarodna poravnanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje ekonomsko izvješće za 2017. Banke za međunarodna poravnanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) od studenoga 2016. naslovljeno „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina u EU-u” i popratna upozorenja izdana za osam država članica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) od studenoga 2016. naslovljeno „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina u EU-u” i popratna upozorenja izdana za osam država članica,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0424/2018),

| A. | budući da je euro i dalje neosporno druga najvažnija valuta u međunarodnom monetarnom sustavu; budući da je 2017. potpora javnosti za euro bila visoka, s gotovo tri četvrtine ispitanika u europodručju (73 %) koji podržavaju jedinstvenu valutu, što je najviši ostvareni udio od jeseni 2004.; |
| --- | --- |

A.

budući da je euro i dalje neosporno druga najvažnija valuta u međunarodnom monetarnom sustavu; budući da je 2017. potpora javnosti za euro bila visoka, s gotovo tri četvrtine ispitanika u europodručju (73 %) koji podržavaju jedinstvenu valutu, što je najviši ostvareni udio od jeseni 2004.;

| B. | budući da u svojoj prognozi za ljeto 2018. Komisija navodi da je BDP u EU-u i europodručju 2017. porastao za 2,4 %, što je više od stope rasta u SAD-u; budući da se prema istoj prognozi očekuje da će BDP 2018. porasti za 2,1 %, a 2019. za 2,0 %; |
| --- | --- |

B.

budući da u svojoj prognozi za ljeto 2018. Komisija navodi da je BDP u EU-u i europodručju 2017. porastao za 2,4 %, što je više od stope rasta u SAD-u; budući da se prema istoj prognozi očekuje da će BDP 2018. porasti za 2,1 %, a 2019. za 2,0 %;

| C. | budući da najnoviji ekonomski podaci iz 2018. zbog slabljenja vanjske trgovine i viših cijena nafte pokazuju određeno usporavanje rasta u usporedbi s visokim razinama iz 2017.; |
| --- | --- |

C.

budući da najnoviji ekonomski podaci iz 2018. zbog slabljenja vanjske trgovine i viših cijena nafte pokazuju određeno usporavanje rasta u usporedbi s visokim razinama iz 2017.;

| D. | budući da se prema podacima Eurostata iz svibnja 2018. razina nezaposlenosti u EU-u i europodručju sada gotovo vratila na pretkrizno stanje i iznosi 7,0 % u EU-u i 8,4 % u europodručju; budući da su broj zaposlenih i sudjelovanje u radnoj snazi u europodručju bili na najvišoj razini od osnutka ekonomske i monetarne unije 1999.; |
| --- | --- |

D.

budući da se prema podacima Eurostata iz svibnja 2018. razina nezaposlenosti u EU-u i europodručju sada gotovo vratila na pretkrizno stanje i iznosi 7,0 % u EU-u i 8,4 % u europodručju; budući da su broj zaposlenih i sudjelovanje u radnoj snazi u europodručju bili na najvišoj razini od osnutka ekonomske i monetarne unije 1999.;

| E. | budući da su, unatoč određenoj konvergenciji, stope rasta i nezaposlenosti i dalje geografski neujednačene u značajnoj mjeri, što prouzročuje opasnu nestabilnost za gospodarstvo te ugrožava pouzdan i uravnotežen razvoj; budući da je stopa nezaposlenosti mladih i dalje više nego dvostruko viša od prosječne sa 16,8 % u EU-u i 18,8 % u europodručju krajem 2017.; |
| --- | --- |

E.

budući da su, unatoč određenoj konvergenciji, stope rasta i nezaposlenosti i dalje geografski neujednačene u značajnoj mjeri, što prouzročuje opasnu nestabilnost za gospodarstvo te ugrožava pouzdan i uravnotežen razvoj; budući da je stopa nezaposlenosti mladih i dalje više nego dvostruko viša od prosječne sa 16,8 % u EU-u i 18,8 % u europodručju krajem 2017.;

| F. | budući da se trenutačno opsežno ekonomsko širenje većinom temelji na izvozu i domaćoj potrošnji u državama članicama; budući da su prošle godine ulaganja rasla brzinom koja nije zabilježena od 2007., što se temeljilo na globalnom ekonomskom rastu i Planu ulaganja za Europu; naglašava ulogu EFSU-a u premošćivanju investicijskog jaza u EU-u, mobiliziranjem ukupnih ulaganja od 256,9 milijardi EUR i osiguranjem financijskih sredstava za 550 000 malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) koji se koriste financiranjem iz Europskog investicijskog fonda; |
| --- | --- |

F.

budući da se trenutačno opsežno ekonomsko širenje većinom temelji na izvozu i domaćoj potrošnji u državama članicama; budući da su prošle godine ulaganja rasla brzinom koja nije zabilježena od 2007., što se temeljilo na globalnom ekonomskom rastu i Planu ulaganja za Europu; naglašava ulogu EFSU-a u premošćivanju investicijskog jaza u EU-u, mobiliziranjem ukupnih ulaganja od 256,9 milijardi EUR i osiguranjem financijskih sredstava za 550 000 malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) koji se koriste financiranjem iz Europskog investicijskog fonda;

| G. | budući da je gospodarska uspješnost onih država članica koje se ne služe jedinstvenom valutom i koje uživaju fleksibilnost tečaja za svoje valute bila neujednačena; budući da su gospodarstva onih država članica koje su usvojile jedinstvenu valutu u zadnjih deset godina bila uspješnija od gospodarstava u zemljama s fleksibilnim valutnim tečajem; |
| --- | --- |

G.

budući da je gospodarska uspješnost onih država članica koje se ne služe jedinstvenom valutom i koje uživaju fleksibilnost tečaja za svoje valute bila neujednačena; budući da su gospodarstva onih država članica koje su usvojile jedinstvenu valutu u zadnjih deset godina bila uspješnija od gospodarstava u zemljama s fleksibilnim valutnim tečajem;

| H. | budući da izgleda da će prema makroekonomskim predviđanjima službi Eurosustava iz lipnja 2018. godišnja inflacija u harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena za europodručje 2018., 2019. i 2020. dosegnuti 1,7 % te da će se oporaviti od prošlih niskih razina i približiti se ESB-ovom srednjoročnom cilju inflacije koji je blizu, ali ispod stope od 2 %, no da i dalje neće ispuniti taj cilj te da će se stope inflacije znatno razlikovati diljem europodručja; budući da je povećanje ukupne inflacije uglavnom potaknuto višim cijenama energenata, dok je temeljna inflacija zabilježila samo marginalno povećanje s 0,9 % iz 2016. na 1,0 %, bez znakova konstantnog rasta u 2017.; budući da rast plaće u skladu s rastom produktivnosti ostaje bitan preduvjet za konstantan rast u temeljnoj inflaciji; |
| --- | --- |

H.

budući da izgleda da će prema makroekonomskim predviđanjima službi Eurosustava iz lipnja 2018. godišnja inflacija u harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena za europodručje 2018., 2019. i 2020. dosegnuti 1,7 % te da će se oporaviti od prošlih niskih razina i približiti se ESB-ovom srednjoročnom cilju inflacije koji je blizu, ali ispod stope od 2 %, no da i dalje neće ispuniti taj cilj te da će se stope inflacije znatno razlikovati diljem europodručja; budući da je povećanje ukupne inflacije uglavnom potaknuto višim cijenama energenata, dok je temeljna inflacija zabilježila samo marginalno povećanje s 0,9 % iz 2016. na 1,0 %, bez znakova konstantnog rasta u 2017.; budući da rast plaće u skladu s rastom produktivnosti ostaje bitan preduvjet za konstantan rast u temeljnoj inflaciji;

| I. | budući da se prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018. očekuje da će se ukupni državni deficit u europodručju 2018. smanjiti s 0,9 % na 0,7 % BDP-a, a nakon toga 2019. na 0,6 %, u usporedbi s očekivanim deficitom od 5,9 % BDP-a u SAD-u i 2,7 % u Japanu; |
| --- | --- |

I.

budući da se prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018. očekuje da će se ukupni državni deficit u europodručju 2018. smanjiti s 0,9 % na 0,7 % BDP-a, a nakon toga 2019. na 0,6 %, u usporedbi s očekivanim deficitom od 5,9 % BDP-a u SAD-u i 2,7 % u Japanu;

| J. | budući da ESB očekuje da će inflacija u srednjem roku postupno rasti uz potporu učinka trenutačne monetarne politike, nastavka gospodarskog rasta, povećanja plaća i apsorpcije ekonomske stagnacije; |
| --- | --- |

J.

budući da ESB očekuje da će inflacija u srednjem roku postupno rasti uz potporu učinka trenutačne monetarne politike, nastavka gospodarskog rasta, povećanja plaća i apsorpcije ekonomske stagnacije;

| K. | budući da su banke europodručja ubrzale smanjivanje broja loših kredita, s 8 % ukupnog iznosa kredita 2014. na 4,9 % u četvrtom tromjesečju 2017.; budući da je ukupna količina loših kredita diljem EU-a i dalje na razini od 950 milijardi EUR; budući da loše kredite treba ili prodati, (djelomično) otpisati ili odrediti prikladne rezervacije za njih, kako bi se zajamčila financijska stabilnost i izbjegle negativne posljedice za postojeće vlasnike računa, štediše i ulagače; budući da među državama članicama postoje značajne razlike u broju loših kredita; budući da su omjeri loših kredita u osam država članica i dalje znatno iznad 10 %, a dvije imaju omjer od preko 40 %; |
| --- | --- |

K.

budući da su banke europodručja ubrzale smanjivanje broja loših kredita, s 8 % ukupnog iznosa kredita 2014. na 4,9 % u četvrtom tromjesečju 2017.; budući da je ukupna količina loših kredita diljem EU-a i dalje na razini od 950 milijardi EUR; budući da loše kredite treba ili prodati, (djelomično) otpisati ili odrediti prikladne rezervacije za njih, kako bi se zajamčila financijska stabilnost i izbjegle negativne posljedice za postojeće vlasnike računa, štediše i ulagače; budući da među državama članicama postoje značajne razlike u broju loših kredita; budući da su omjeri loših kredita u osam država članica i dalje znatno iznad 10 %, a dvije imaju omjer od preko 40 %;

| L. | budući da postoji potreba za poboljšanim sekundarnim tržištem za loše kredite s ciljem poboljšanja tržišne likvidnosti na europskoj razini i izbjegavanja moguće netransparentnosti tržišta; budući da se od financijskih institucija koje djeluju na sekundarnom tržištu mora zahtijevati da uzmu u obzir interese potrošača te da poštuju sve relevantne nacionalne zahtjeve i zahtjeve EU-a u vezi sa zaštitom potrošača; |
| --- | --- |

L.

budući da postoji potreba za poboljšanim sekundarnim tržištem za loše kredite s ciljem poboljšanja tržišne likvidnosti na europskoj razini i izbjegavanja moguće netransparentnosti tržišta; budući da se od financijskih institucija koje djeluju na sekundarnom tržištu mora zahtijevati da uzmu u obzir interese potrošača te da poštuju sve relevantne nacionalne zahtjeve i zahtjeve EU-a u vezi sa zaštitom potrošača;

| M. | budući da je na sastanku u listopadu 2017. Upravno vijeće ESB-a odlučilo nastaviti svoju neto kupnju u okviru programa kupnje vrijednosnih papira (APP) mjesečnim ritmom od 30 milijardi EUR do rujna 2018.; budući da je na svojem sastanku u lipnju 2018. odlučilo produljiti kupnju u smanjenom iznosu od 15 milijardi EUR mjesečno do kraja 2018., a zatim potpuno okončati kupnju, pod uvjetom da ulazni podaci potvrde srednjoročna predviđanja stope inflacije, a tu je odluku potvrdilo na sastanku u rujnu 2018.; |
| --- | --- |

M.

budući da je na sastanku u listopadu 2017. Upravno vijeće ESB-a odlučilo nastaviti svoju neto kupnju u okviru programa kupnje vrijednosnih papira (APP) mjesečnim ritmom od 30 milijardi EUR do rujna 2018.; budući da je na svojem sastanku u lipnju 2018. odlučilo produljiti kupnju u smanjenom iznosu od 15 milijardi EUR mjesečno do kraja 2018., a zatim potpuno okončati kupnju, pod uvjetom da ulazni podaci potvrde srednjoročna predviđanja stope inflacije, a tu je odluku potvrdilo na sastanku u rujnu 2018.;

| N. | budući da je Upravno vijeće ESB-a potvrdilo svoja očekivanja u pogledu održavanja nepromijenjenih kamatnih stopa, za glavne operacije refinanciranja na 0,00 %, za mogućnost granične posudbe na 0,25 % i za mogućnost deponiranja na 0,40 % barem do kraja ljeta 2019., a u svakom slučaju dok ne utvrdi stalnu prilagodbu inflacije u skladu s ciljem ESB-a u srednjoročnom razdoblju; |
| --- | --- |

N.

budući da je Upravno vijeće ESB-a potvrdilo svoja očekivanja u pogledu održavanja nepromijenjenih kamatnih stopa, za glavne operacije refinanciranja na 0,00 %, za mogućnost granične posudbe na 0,25 % i za mogućnost deponiranja na 0,40 % barem do kraja ljeta 2019., a u svakom slučaju dok ne utvrdi stalnu prilagodbu inflacije u skladu s ciljem ESB-a u srednjoročnom razdoblju;

| O. | budući da je zadnje korištenje ciljanim operacijama dugoročnijeg refinanciranja (TLTRO) u 2017. pokazalo povećanu potražnju kod banaka u europodručju; budući da se ciljanim operacijama dugoročnijeg refinanciranja nastoji potaknuti pozajmljivanje banaka realnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

O.

budući da je zadnje korištenje ciljanim operacijama dugoročnijeg refinanciranja (TLTRO) u 2017. pokazalo povećanu potražnju kod banaka u europodručju; budući da se ciljanim operacijama dugoročnijeg refinanciranja nastoji potaknuti pozajmljivanje banaka realnom gospodarstvu;

| P. | budući da je krajem 2017. veličina bilance Eurosustava dosegla rekordnu razinu od preko 4,5 bilijuna EUR, što je povećanje od 0,8 bilijuna EUR u odnosu na kraj 2016., te čini 41 % ukupnog BDP-a europodručja; budući da je ESB programom kupnje obveznica preuzeo velik rizik u svojoj bilanci; |
| --- | --- |

P.

budući da je krajem 2017. veličina bilance Eurosustava dosegla rekordnu razinu od preko 4,5 bilijuna EUR, što je povećanje od 0,8 bilijuna EUR u odnosu na kraj 2016., te čini 41 % ukupnog BDP-a europodručja; budući da je ESB programom kupnje obveznica preuzeo velik rizik u svojoj bilanci;

| Q. | budući da su 2017. broj i valuta novčanica eura u optjecaju porasli za oko 5,9 % odnosno 4,0 %, dok su broj i valuta kovanica eura porasli za 4,2 % odnosno 4,0 %; |
| --- | --- |

Q.

budući da su 2017. broj i valuta novčanica eura u optjecaju porasli za oko 5,9 % odnosno 4,0 %, dok su broj i valuta kovanica eura porasli za 4,2 % odnosno 4,0 %;

| R. | budući da je neto dobit ESB-a 2017. iznosila 1,275 milijardi EUR u odnosu na 1,193 milijarde EUR 2016. godine; budući da se to povećanje uglavnom može pripisati povećanju neto kamatnih prihoda; |
| --- | --- |

R.

budući da je neto dobit ESB-a 2017. iznosila 1,275 milijardi EUR u odnosu na 1,193 milijarde EUR 2016. godine; budući da se to povećanje uglavnom može pripisati povećanju neto kamatnih prihoda;

| S. | budući da članovi Izvršnog odbora ESB stalno naglašavaju važnost provođenja strukturnih reformi kojima se potiče produktivnost u europodručju, kao i fiskalnih politika povoljnih za rast, u okviru Pakta o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

S.

budući da članovi Izvršnog odbora ESB stalno naglašavaju važnost provođenja strukturnih reformi kojima se potiče produktivnost u europodručju, kao i fiskalnih politika povoljnih za rast, u okviru Pakta o stabilnosti i rastu;

| T. | budući da se člankom 123. UFEU-a i člankom 21. Statuta ESCB-a/ESB-a zabranjuje monetarno financiranje vlada; |
| --- | --- |

T.

budući da se člankom 123. UFEU-a i člankom 21. Statuta ESCB-a/ESB-a zabranjuje monetarno financiranje vlada;

| U. | budući da ESB do sada u obavljanju nadzornih zadaća nije uvijek dovoljno uzimao u obzir načelo proporcionalnosti; |
| --- | --- |

U.

budući da ESB do sada u obavljanju nadzornih zadaća nije uvijek dovoljno uzimao u obzir načelo proporcionalnosti;

Opći pregled

| 1. | pozdravlja činjenicu da se javna potpora euru 2017. povećala za 8 postotnih bodova u odnosu na 2016., s gotovo dvije trećine ispitanika (64 %) koji smatraju da je jedinstvena valuta povoljna za njihove zemlje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja da je euro ponajprije politički, a tek onda gospodarski projekt; ističe nepovratnost jedinstvene valute; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ukazuje na zahtjev za svaku državu članicu s iznimkom Ujedinjene Kraljevine i Danske da usvoji jedinstvenu valutu kad ispuni konvergencijske kriterije iz Maastrichta; podsjeća i na mišljenje da sudjelovanje u bankovnoj uniji valja shvaćati kao prednost za države koje žele biti dijelom europodručja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je zakonska neovisnost ESB-a, kako je utvrđeno Ugovorima, ključna za ispunjavanje njegova mandata održavanja stabilnosti cijena i za zaštitu institucije u cjelini od političkog upletanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da je ESB odgovoran za monetarnu politiku europodručja kao cjeline; podsjeća na to da se u pravilima ESB-a navodi kako članovi odbora ne predstavljaju svoje države članice, nemaju ovlasti za ulaganje veta i ne smiju primati upute od bilo koje institucije, vlade ili drugog tijela, čime se ESB-u omogućuje da odlučno djeluje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da je monetarna politika pridonijela očuvanju jedinstvene valute i stabilnosti ekonomske i monetarne unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja da neovisnost ESB-a članovima njegova Izvršnog odbora pruža slobodu da odlučuju, odgovorno i na temelju poštovanja odgovarajućih obveza, hoće li sudjelovati na forumima, uključujući one koji nisu otvoreni za širu javnost, kada smatraju da je to nužno za osiguranje najboljeg provođenja monetarne politike ESB-a; prima na znanje mišljenje Ombudsmana od 5. srpnja 2018.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva ESB da se usredotoči na svoj primarni cilj stabilnosti cijena; podsjeća na to da, u skladu s odredbama iz članka 2. svojeg Statuta i članka 127. UFEU-a te dodatnim detaljima utvrđenima u članku 282. UFEU-a, ESB mora, ne dovodeći u pitanje primarni cilj stabilnosti cijena, podržavati „opće gospodarske politike Unije”, s ciljem doprinosa postizanju ciljeva Unije kako je utvrđeno u članku 3. UEU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da je 2017. gospodarstvo EU-a raslo najbržom stopom u deset godina te da su rasla gospodarstva u svim državama članicama; napominje da je nezaposlenost u EU-u na svojoj najnižoj razini od 2008., iako i dalje dramatično utječe na mlade; pozdravlja ulogu ESB-a u strukturnim reformama osmišljenima za ostvarenje održivog i uključivog rasta, koje su poduzete u nekim državama članicama u okviru oporavka koji je u tijeku; podsjeća na važnost procjene gospodarskih i društvenih posljedica tih reformi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | međutim, upozorava na sve veći broj nesigurnosti koje su posljedica čimbenika koji uključuju: opasnost od povećanog protekcionizma; pregovore o Brexitu; potencijalne „balone” na tržištu nekretnina; krizu tržišta u nastajanju; povijesne razine privatnog i javnog duga; opću nestabilnost na financijskim tržištima povezanu osobito s političkim rizicima u nekim državama članicama koji narušavaju mogućnosti za rast u europodručju; rast populizma, izolacionizma i etnocentrizma diljem političkog spektra; negativnu reakciju na globalizaciju te sve veća razilaženja u stavovima država članica o budućnosti europske integracije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | upozorava na to da, prema godišnjem gospodarskom izvješću Banke za međunarodne namire za 2018., postoje znakovi povećanja financijskih neravnoteža, osobito u zemljama koje su bile znatno pošteđene od globalne financijske krize jer u njima, za razliku od zemalja u središtu previranja, nije provedeno razduživanje privatnog sektora; napominje da neravnoteže poprimaju oblik snažnih povećanja kreditiranja u privatnom sektoru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je u ovom trenutku vrlo važno zadržati povoljno okruženje za javna i privatna ulaganja, koja još nisu dostigla pretkrizne razine; potiče ESB da provodi mjere u skladu sa svojim mandatom i pomogne u postizanju toga cilja; međutim, podsjeća na to da širenje putem kredita može dovesti do pogrešne raspodjele stvarnih resursa; |
| --- | --- |

12.

Strukturne reforme

| 13. | smatra da monetarna politika sama po sebi nije dovoljna da se ostvari održiv ekonomski oporavak; podsjeća na protuciklički učinak monetarne politike u razdoblju oporavka nakon krize, no smatra da je strukturni doprinos monetarne politike održivom rastu ograničen; stoga potiče tvorce politika da zadrže trenutačni gospodarski zamah dulje od kratkoročnih planova, provođenjem kombinacije društveno ujednačenih i ambicioznih strukturnih reformi i fiskalnih politika koje pogoduju rastu i koje potiču produktivnost, u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, uključujući njegove odredbe o fleksibilnosti; ponavlja riječi predsjednika Europskog fiskalnog odbora iz njegova obraćanja Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku 5. studenoga 2018., o tome da „fleksibilnost pravila mora biti praksa koja ovisi o ekonomskoj situaciji u kojoj se nalazimo”, kao i stajalište izraženo u izvješću iz lipnja 2018. da „radi zaštite vjerodostojnosti Pakta, njegove odredbe o fleksibilnosti trebalo bi primjenjivati na simetričan način, a ne samo kad je ekonomija u padu ili slaba”; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da se prekomjerne makroekonomske neravnoteže moraju korigirati s pomoću odgovarajućih fiskalnih i ekonomskih politika te reformi koje poboljšavaju produktivnost kako bi se osigurala potpuna učinkovitost monetarne politike; naglašava da monetarna politika ESB-a ne može biti zamjena za održive strukturne reforme, za koje odgovornost snose države članice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sa zabrinutošću napominje da je udio EU-a u globalnim tokovima izravnih stranih ulaganja znatno pao od početka krize; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje mišljenje ESB-a u kojemu se poziva na uspostavu Europskog sustava osiguranja depozita (EDIS) kao trećeg stupa bankovne unije; ističe ključnu ulogu osiguranja depozita u izgradnji povjerenja i jamčenju zaštite svih depozita unutar bankovne unije; naglašava da bi Europski sustav osiguranja depozita mogao doprinijeti jačanju i očuvanju financijske stabilnosti; smatra da bi se podjela i smanjenje rizika trebali nadopunjavati; |
| --- | --- |

16.

Program kupnje vrijednosnih papira

| 17. | naglašava da je ESB nestandardnim mjerama svoje monetarne politike pridonio sprečavanju rizika od deflacije koji su još uvijek bili prisutni početkom 2016. te pokretanju oporavka u području kreditiranja za privatni sektor, čiji je godišnji rast sredinom 2018. bio oko 3 % u odnosu na 2015., kada je iznosio 0 %; |
| --- | --- |

17.

| 18. | slaže se s ESB-om da će postizanje cilja inflacije zahtijevati održivo potporne fiskalne politike, kao i reforme koje jačaju konkurentnost, produktivnost i rast, te povećanje plaće u skladu s rastom produktivnosti; stoga poziva države članice da udvostruče svoje napore u pogledu primjene načela „trokuta uspješnosti”, odnosno poticanja ulaganja, provedbe socijalno uravnoteženih strukturnih reformi pogodnih za rast i jamčenja odgovornih fiskalnih politika; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zabrinut je zbog brzog povećavanja cijena nekretnina u određenim državama članicama; stoga poziva na stalan oprez u pogledu ponovnog nastajanja „balona” na tržištu nekretnina te prekomjerne zaduženosti kućanstava i privatnog sektora u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje komentare predsjednika ESRB-a Marija Draghija (3) o tome da je glavni uzrok ranjivosti zbog koje dolazi do preopterećenosti na tržištima nekretnina u EU-u pokušaj međunarodnih ulagača da ostvare prinose – većinom u području prekograničnog i nebankovnog financiranja – i da bi tvorci politika trebali istražiti je li potrebno uvesti nove makrobonitetne instrumente za nebankovne ulagače, osobito u odnosu na njihove izloženosti na temelju poslovnih nekretnina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ne dovodeći u pitanje neovisnost ESB-a, slaže se s njegovom odlukom o održivom okončanju programa kupnje vrijednosnih papira, pod uvjetom da ulazni podaci potvrde srednjoročna predviđanja stope inflacije, i smatra da bi se taj instrument trebao upotrebljavati samo privremeno jer se njime stvaraju novi rizici za financijsku stabilnost i smanjuju poticaji za konsolidaciju javnih financija i provedbu strukturnih reformi; priznaje da je oslanjanje na monetarnu politiku radi potpore oporavku nakon krize također imalo neplanirane posljedice; |
| --- | --- |

21.

| 22. | osobito naglašava da je produžena provedba nestandardnih mjera politike možda imala negativne distribucijske učinke; stoga poziva ESB da u svoje sljedeće godišnje izvješće uključi sveobuhvatnu i detaljnu analizu nuspojava mjera svoje monetarne politike, uključujući potencijalne rizike za sektor osiguranja i mirovina; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da je program kupnje vrijednosnih papira javnog sektora (PSPP) s udjelima od 1,9 bilijuna EUR krajem 2017. činio najveći dio programa kupnje vrijednosnih papira; naglašava važnost ograničenja kupnje za izdavatelja do 33 % u kupnji javnog sektora; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da je od svih programa kupnje privatnog sektora doprinos programa usmjerenog na korporativni sektor programu kupnje vrijednosnih papira 2017. bio najveći s neto kupnjom u vrijednosti od 82 milijarde EUR; pozdravlja činjenicu da ESB od 2017. objavljuje potpuni popis svih udjela u programu kupnje vrijednosnih papira korporativnog sektora, uključujući imena izdavatelja, zajedno s objedinjenim podacima o tim udjelima prema zemlji, riziku, rejtingu i sektoru; poziva ESB da primijeni sličnu politiku transparentnosti za sve programe kupnje imovine, uključujući ABSPP i CBPP3, pored dodatnih mjera, kako bi otkrio operativne procedure koje se primjenjuju u izboru vrijednosnih papira koje kupuju nacionalne središnje banke; naglašava da CSPP nipošto ne smije dovesti do narušavanja konkurentnosti na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća na to da je ESB kao institucija EU-a obvezan poštovati odredbe Pariškog sporazuma; poziva ESB, potpuno poštujući njegov mandat, neovisnost i okvir upravljanja rizikom, da u svoje politike uključi preuzete obveze iz Pariškog sporazuma te gospodarska i socijalna načela i načela upravljanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja transparentnost koju ESB daje svojim smjernicama buduće politike; prihvaća odluku ESB-a da zadrži kamatne stope niskima u kontekstu trenutačnih nesigurnosti u globalnom okruženju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da će ispravno utvrđivanje redoslijeda i provedba postupnog ukidanja mjera izvanredne monetarne politike biti ključni za izbjegavanje narušavanja tržišta; podsjeća na to da je za Eurosustav moguće početi povećavati stope uz održavanje stabilne vrijednosti bilance ako to zahtijevaju gospodarski uvjeti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava važnost komunikacije i smjernica buduće politike za uspješnu normalizaciju monetarne politike; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzima u obzir da će normalizacija monetarne politike imati očekivano različit učinak na države članice, ovisno o razini i profilu dospijeća njihova duga; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava veličinu regulatornih i strukturnih promjena koje su se odvile od zadnje gospodarske krize, i njihovu relevantnost za mnoga područja koja se odnose na monetarnu politiku; ističe važnost istraživanja i studija za bolje razumijevanje novog okruženja proizašlog iz razvojnih kretanja tijekom posljednjih desetljeća te njihovih posljedica za provedbu monetarne politike; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prima na znanje učinak negativne pasivne kamatne stope koja se od lipnja 2014. primjenjuje na banke; smatra da bi ta mjera, ako se nastavi primjenjivati, mogla utjecati na profitabilnost bankarskog sektora te bi se trebala postupno ukinuti u tijeku normalizacije monetarne politike koja proizlazi iz trenutačnog oporavka; |
| --- | --- |

31.

| 32. | svjestan je mogućeg nastavka TLTRO-a, u okviru kojeg se bankama srednjoročno posuđuju financijska sredstava pod atraktivnim uvjetima, pod uvjetom da se financijska sredstva zaista iskoriste za odobravanje novih kredita realnom gospodarstvu; prima na znanje povećanu potražnju kod banaka europodručja koja se odražava u zadnjem TLTRO-u 2017, što je možda prouzročeno očekivanjima porasta kamatnih stopa za depozite i mogućnosti za ostvarenje lake dobiti; poziva ESB da pomno prati to kretanje kako bi se zajamčilo da se TLTRO stvarno upotrebljava za stimuliranje banaka u kreditiranju realnog gospodarstva; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prima na znanje povećanje salda u sustavu TARGET2, što ukazuje na stalno istjecanje kapitala iz periferije europodručja; napominje da ESB smatra kako promjene salda u sustavu TARGET uvelike odražavaju likvidnosne tokove nastale u kontekstu programa kupnje vrijednosnih papira te da nisu simptom novoga stresa na financijskim tržištima; poziva ESB da pojasni temeljne čimbenike i potencijalne rizike u odnosu na ravnoteže koje bi to moglo prouzročiti; |
| --- | --- |

33.

Ostali aspekti

| 34. | pozdravlja sklapanje sporazuma o likvidnosnoj pomoći u izvanrednim situacijama, u kojem se pojašnjavaju raspodjela odgovornosti, troškovi i rizici; napominje da se taj sporazum mora preispitati najkasnije 2019.; mišljenja je da bi se o odobravanju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama trebalo odlučivati na razini EU-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva ESB da objavi pune iznose dobiti koju je ostvario Eurosustav putem sporazuma o neto financijskoj imovini (ANFA) i programa za tržišta vrijednosnih papira (SMP) od 2010. do njegovog potpunog isteka, s posebnom raščlambom po zemlji za one države članice koje su podlijegale kupnjama u okviru SMP-a (Grčka, Irska, Portugal, Španjolska i Italija); |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja izmjenu članka 22. Statuta ESCB-a/ESB-a u svrhu pružanja jasnog pravnog temelja kojim se Eurosustavu omogućuje provedba uloge središnje emisijske banke za središnje klirinške druge ugovorne strane, čime je ESB stekao nadležnost nad reguliranjem aktivnosti klirinških sustava, uključujući središnje klirinške druge ugovorne strane, s ciljem da se djelotvorno suzbiju rizici koje ti sustavi predstavljaju za neometan rad platnih sustava i provedbu jedinstvene monetarne politike; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva ESB da slijedi preporuke organizacije Transparency International, osobito u pogledu svoje uloge u Trojci; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva ESB da nastavi ulagati napore kako bi osigurao da su banke dobro pripremljene za sve moguće nepredviđene situacije povezane s Brexitom; poziva ESB da, osim toga, poduzme sve potrebne pripreme kako bi osigurao stabilnost financijskih tržišta EU-a, što uključuje i slučaj da u trenutku izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU-a nije postignut nikakav sporazum; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava potrebu da države članice europodručja provode zajedničku regulatornu strategiju za financijski sektor nakon Brexita, umjesto da sudjeluju u štetnom silaznom natjecanju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | slaže se da se diversificiranim i integriranim tržištem kapitala koje dobro funkcionira podupire transmisija jedinstvene monetarne politike; poziva na ubrzanje izgradnje unije tržišta kapitala kako bi se produbila financijska integracija s ciljem jačanja otpornosti na šokove i povećanja učinkovitosti transmisije monetarne politike diljem monetarne unije, pri čemu bi se trebala poticati privatna podjela rizika unutar bankovne unije i Unije u cjelini; naglašava da bi se CSPP-om moglo doprinijeti olakšavanju uvjeta za financiranje poduzeća, osobito u nefinancijskom sektoru (npr. nefinancijskih korporacija); |
| --- | --- |

40.

| 41. | smatra da će dublje i bolje povezana europska tržišta kapitala, koja će nastati iz rada na uspostavi unije tržišta kapitala EU-a i iz postupnog dovršavanja bankovne unije, produbiti financijska tržišta europodručja i povećati njihovu likvidnost, istodobno jačajući međunarodni status eura; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva ESB da nastavi pridavati pozornost pristupačnosti kredita za MSP-ove, osobito u pogledu sporog poboljšanja njihova financijskog stanja kako je naglašeno u ispitivanju o pristupu financiranju poduzeća provedenom u lipnju 2018.; ističe da potpuno funkcionalna unija tržišta kapitala može u dugoročnoj perspektivi pružiti alternativne izvore financiranja za mala i srednja poduzeća, kao dopunu onima iz bankarskog sektora; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da je najbrži način za postizanje dobrog funkcioniranja unije tržišta kapitala izmjena nacionalnih propisa koji sprečavaju tržišta kapitala koja dobro funkcioniraju da ostvare širi učinak diljem Unije, i za smanjenje tereta novih propisa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva ESB da pomnije prati razvoj tehnologije distribuirane glavne knjige i povećanih rizika za kibersigurnost financijske tehnologije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | napominje da se ESB slaže kako je bitno proučiti relevantnost i implikacije izdavanja digitalne valute središnje banke (ili digitalnog novca) široj javnosti; potiče ESB da provede i objavi takvu studiju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe važnost kibersigurnosti za financijski sektor i za sustav plaćanja; poziva ESB da i dalje pomno prati to pitanje, naglašava njegovu važnost na međunarodnim forumima i da nastavi surađivati s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

46.

| 47. | slaže se s ESB-om u vezi s važnošću fizičkog novca kao zakonskog sredstva plaćanja, s obzirom na to da je euro jedino zakonsko sredstvo plaćanja u europodručju, te podsjeća sve države članice u europodručju da bi u maloprodajnim transakcijama prihvaćanje kovanica i novčanica eura trebalo biti pravilo, ne dovodeći u pitanje pravo onih država članica koje žele uvesti gornje granice za plaćanja u gotovini s ciljem borbe protiv pranja novca, porezne prijevare te financiranja terorizma i organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponavlja stajališta koja su izrazili članovi Izvršnog odbora o važnosti razvoja istinski europskih sustava plaćanja s otpornošću na vanjske poremećaje kao što su poremećaji političke naravi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | skreće pozornost na poziv predsjednika Junckera u njegovu govoru o stanju Unije 2018. na jačanje međunarodne uloge eura te na potrebu da euro potpuno preuzme svoju ulogu na međunarodnoj sceni; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe kako je važno da ESB bude odgovoran Parlamentu; u tom pogledu pozdravlja stalni dijalog između ESB-a i Parlamenta te redovito pojavljivanje predsjednika ESB-a i, prema potrebi, drugih članova Izvršnog odbora pred Odborom za ekonomsku i monetarnu politiku i zastupnicima na plenarnim sjednicama; potiče ESB da nastavi s tim dijalogom; naglašava da je ESB poboljšao komunikaciju; smatra da bi trebao nastaviti ulagati trud u to da svoje odluke učini dostupnima i razumljivima za sve građane te i dalje provoditi svoje mjere za zadržavanje stabilnosti cijena u europodručju i na taj način za očuvanje kupovne moći zajedničke valute; |
| --- | --- |

50.

| 51. | čestita ESB-u na dosad obavljenom radu kojim je povećana transparentnost i demokratska odgovornost u odnosu prema europskim građanima i Parlamentu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | traži od Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku da poduzme mjere za poboljšanje strukture monetarnog dijaloga s predsjednikom ESB-a; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja poboljšane, raščlanjene i bitne povratne informacije ESB-a kao odgovor na mišljenje Parlamenta o Godišnjem izvješću ESB-a za 2016.; poziva ESB da se i dalje posveti izvršavanju obveza i nastavi objavljivati svoje pisane povratne informacije kao odgovor na rezoluciju Parlamenta o godišnjem izvješću ESB-a svake godine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća na to da ćemo u narednim mjesecima svjedočiti bitnim promjenama u Upravnom vijeću ESB-a, kad nekoliko članova Izvršnog odbora, uključujući predsjednika, završava svoje mandate; smatra da je te izmjene potrebno pripremiti pažljivo i uz potpunu transparentnost, zajedno s Parlamentom i u skladu s Ugovorima; potiče Vijeće da izradi ujednačeni uži popis s barem tri kandidata za sve pozicije koje će se otvoriti, čime će se Parlamentu omogućiti da ima smisleniju savjetodavnu ulogu u postupku imenovanja; ponavlja svoje stajalište da je potrebna poboljšana rodna ravnoteža, i u Izvršnom odboru, i općenito u osoblju ESB-a; naglašava da se članovi Izvršnog odbora moraju odabrati isključivo na temelju njihova priznatog položaja i stručnog iskustva u monetarnom ili bankarskom području; |
| --- | --- |

54.

| 55. | slaže se s tvrdnjom predsjednika Draghija iz njegova govora od 13. rujna 2018. da je prekomjerni broj danih neusklađenih izjava koje zatim nisu provedene u djelo posljednjih mjeseci doveo do povećanja prinosa državnih obveznica i širenja razlika u cijenama, s negativnim posljedicama za poduzeća i kućanstva; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0025.

(2)  SL L 139, 11.5.1998., str. 1.

(3)  Na saslušanju s ESRB-om održanom u Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku 9. srpnja 2018.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/82

---

P8_TA(2019)0030

Bankovna unija – godišnje izvješće za 2018.

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2018. (2018/2100(INI))

(2020/C 411/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir povratne informacije Komisije i Europske središnje banke (ESB) u vezi s Rezolucijom Parlamenta od 1. ožujka 2018. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povratne informacije Komisije i Europske središnje banke (ESB) u vezi s Rezolucijom Parlamenta od 1. ožujka 2018. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu dogovorenu na sastanku na vrhu država europodručja održanom 29. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu dogovorenu na sastanku na vrhu država europodručja održanom 29. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 16. siječnja 2018. o operativnoj učinkovitosti ESB-a u upravljanju kriznim situacijama u bankama (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 16. siječnja 2018. o operativnoj učinkovitosti ESB-a u upravljanju kriznim situacijama u bankama (2),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o vrijednosnim papirima osiguranim državnim obveznicama od 24. svibnja 2018. (COM(2018)0339), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o vrijednosnim papirima osiguranim državnim obveznicama od 24. svibnja 2018. (COM(2018)0339),

| — | uzimajući u obzir odluke ESB-a od 23. veljače 2018. da banke ABLV Bank i ABLV Bank Luxembourg propadaju ili je vjerojatno da će propasti, u skladu s Uredbom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke ESB-a od 23. veljače 2018. da banke ABLV Bank i ABLV Bank Luxembourg propadaju ili je vjerojatno da će propasti, u skladu s Uredbom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu (3),

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je 31. siječnja 2018. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) pokrenulo testiranje otpornosti na stres u cijelom EU-u za 2018. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je 31. siječnja 2018. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) pokrenulo testiranje otpornosti na stres u cijelom EU-u za 2018. (4),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticanje mjera u korist banaka u kontekstu financijske krize s početkom od 1. kolovoza 2013. („Komunikacija o bankarstvu”) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticanje mjera u korist banaka u kontekstu financijske krize s početkom od 1. kolovoza 2013. („Komunikacija o bankarstvu”) (5),

| — | uzimajući u obzir Godišnje statističko izvješće ESMA-e o tržištima izvedenica u EU-u od 18. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje statističko izvješće ESMA-e o tržištima izvedenica u EU-u od 18. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir objave ESB-a od 15. ožujka 2018. o nadzornim očekivanjima za nove loše kredite (6) i od 11. srpnja 2018. o daljnjim koracima u vezi s nadzornim pristupom opsegu loših kredita (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir objave ESB-a od 15. ožujka 2018. o nadzornim očekivanjima za nove loše kredite (6) i od 11. srpnja 2018. o daljnjim koracima u vezi s nadzornim pristupom opsegu loših kredita (7),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) iz rujna 2018. pod nazivom „Pristup lošim kreditima s makrobonitetnog stajališta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) iz rujna 2018. pod nazivom „Pristup lošim kreditima s makrobonitetnog stajališta”,

| — | uzimajući u obzir priopćenje Europskog odbora za sistemske rizike iz rujna 2018. pod nazivom „Nadzor usporednog bankarstva br. 3”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje Europskog odbora za sistemske rizike iz rujna 2018. pod nazivom „Nadzor usporednog bankarstva br. 3”,

| — | uzimajući u obzir natječaj za radno mjesto predsjednika Nadzornog odbora ESB-a s početkom od 1. siječnja 2019. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir natječaj za radno mjesto predsjednika Nadzornog odbora ESB-a s početkom od 1. siječnja 2019. (8),

| — | uzimajući u obzir Komisijino izvješće Europskom parlamentu i Vijeću od 11. listopada 2017. o jedinstvenom nadzornom mehanizmu koji je uspostavljen u skladu s Uredbom (EU) br. 1024/2013 (COM(2017)0591), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijino izvješće Europskom parlamentu i Vijeću od 11. listopada 2017. o jedinstvenom nadzornom mehanizmu koji je uspostavljen u skladu s Uredbom (EU) br. 1024/2013 (COM(2017)0591),

| — | uzimajući u obzir prijedloge za izmjenu Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (CRR) (COM(2016)0850) i Direktive br. 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (CRD IV) (COM(2016)0854), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedloge za izmjenu Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (CRR) (COM(2016)0850) i Direktive br. 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (CRD IV) (COM(2016)0854),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 8. studenoga 2017. o izmjenama okvira Unije za kapitalne zahtjeve za kreditne institucije i investicijska društva (CON/2017/46), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 8. studenoga 2017. o izmjenama okvira Unije za kapitalne zahtjeve za kreditne institucije i investicijska društva (CON/2017/46),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog odbora za sistemske rizike iz srpnja 2017. pod nazivom „Posljedice međunarodnih računovodstvenih standarda (IFRS) na financijsku stabilnost 9”; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog odbora za sistemske rizike iz srpnja 2017. pod nazivom „Posljedice međunarodnih računovodstvenih standarda (IFRS) na financijsku stabilnost 9”;

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. srpnja 2017. o akcijskom planu za rješavanje problema loših kredita u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. srpnja 2017. o akcijskom planu za rješavanje problema loših kredita u Europi,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0419/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0419/2018),

| A. | budući da se povjeravanje nadzora nad financijskim institucijama relevantnima za sustav ESB-u pokazalo uspješnim; |
| --- | --- |

A.

budući da se povjeravanje nadzora nad financijskim institucijama relevantnima za sustav ESB-u pokazalo uspješnim;

| B. | budući da se bonitetni nadzor i nadzor nad suzbijanjem pranja novca ne mogu promatrati zasebno; |
| --- | --- |

B.

budući da se bonitetni nadzor i nadzor nad suzbijanjem pranja novca ne mogu promatrati zasebno;

| C. | budući da je potrebno znatno ojačati ulogu EBA-e kako bi se učinkovito provele i kontrolirale mjere za suzbijanje pranja novca; |
| --- | --- |

C.

budući da je potrebno znatno ojačati ulogu EBA-e kako bi se učinkovito provele i kontrolirale mjere za suzbijanje pranja novca;

| D. | budući da je važno razjasniti postupanje s državnim potporama u sklopu mjera sustava osiguranja depozita (9); |
| --- | --- |

D.

budući da je važno razjasniti postupanje s državnim potporama u sklopu mjera sustava osiguranja depozita (9);

| E. | budući da je udio loših kredita te izloženosti 2. i 3. razine još uvijek zabrinjavajuće visok u bankarskim sustavima nekih država članica; |
| --- | --- |

E.

budući da je udio loših kredita te izloženosti 2. i 3. razine još uvijek zabrinjavajuće visok u bankarskim sustavima nekih država članica;

| F. | budući da broj i omjeri loših kredita i dalje znatno variraju među državama članicama; |
| --- | --- |

F.

budući da broj i omjeri loših kredita i dalje znatno variraju među državama članicama;

| G. | budući da je sudjelovanje u bankovnoj uniji otvoreno za države članice koje još nisu uvele euro; budući da nijedna država članica EU-a dosad nije odlučila sudjelovati na toj osnovi; budući da nekoliko država članica razmatra mogućnost pridruženja bankovnoj uniji; budući da različite financijske institucije smatraju da sudjelovanje u bankovnoj uniji ima prednosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je sudjelovanje u bankovnoj uniji otvoreno za države članice koje još nisu uvele euro; budući da nijedna država članica EU-a dosad nije odlučila sudjelovati na toj osnovi; budući da nekoliko država članica razmatra mogućnost pridruženja bankovnoj uniji; budući da različite financijske institucije smatraju da sudjelovanje u bankovnoj uniji ima prednosti;

| 1. | pozdravlja postignuća i rezultate bankovne unije u smislu pomoći u poticanju istinski jedinstvenog tržišta, jednakih uvjeta, financijske stabilnosti i veće predvidljivosti za sudionike na tržištu; naglašava važnost predanosti procesu dovršenja bankovne unije i potrebu za jamčenjem otvorenosti i jednakog postupanja prema svim državama članicama koje sudjeluju u bankovnoj uniji; podsjeća na to da se mora nastaviti s dovršetkom bankovne unije, uključujući Europski sustav osiguranja depozita i fiskalni zaštitni mehanizam za Jedinstveni fond za sanaciju, kao i s mjerama za postizanje smanjenja rizika, čime će se doprinijeti daljnjem povećanju financijske stabilnosti i prospekata za rast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava važnost angažiranosti u procesu dovršenja unije tržišta kapitala, čime će se doprinijeti izgradnji istinski jedinstvenog tržišta kapitala u EU-u, usmjeravanju kredita u realno gospodarstvo, daljnjem omogućavanju podjele privatnog rizika, smanjenju potrebe za javnom podjelom rizika, olakšavanju prekograničnih ulaganja i dopunjavanju financiranja s pomoću banaka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da je bankovna unija otvorena svim državama članicama koje joj se žele pridružiti; pozdravlja sve korake koje su države članice koje su izvan europodručja poduzele kako bi pristupile bankovnoj uniji jer se time pomaže u usklađivanju bankovne unije s unutarnjim tržištem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi, ako se vodi računa o načelu proporcionalnosti, jedan od ciljeva bankovne unije, uz osiguravanje financijske stabilnosti, trebalo biti očuvati održive bankarske modele u EU-u i izbjegavati da se europski bankarski sustav usmjerava prema jedinstvenom modelu ili pak da se nerazmjerno kažnjavaju manje banke jer ta raznolikost omogućuje da se ispune zahtjevi građana i realiziraju njihovi projekti, a djeluje i kao instrument diversifikacije, ključne značajke za suočavanje s mogućim šokovima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da prijedlozi međunarodnih tijela trebaju biti preneseni u europsko pravo i da se pritom mora voditi računa o posebnostima europskog bankarskog sektora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da se posebno zahtjevi Bazelskog odbora za nadzor banaka (BCBS) ne bi trebali u cijelosti prenijeti u europsko zakonodavstvo ako se neće na odgovarajući način voditi računa o posebnostima europskog bankarskog sustava i o načelu proporcionalnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na potrebu za koherentnim i sažetim skupom pravila za pravilno funkcioniranje bankovne unije, pri čemu se treba voditi računa o značaju proporcionalnosti; poziva Komisiju da kao zakonodavnom instrumentu za bankovnu uniju prednost da uredbama u odnosu na direktive te da joj jedan od prioriteta bude u potpunosti osigurati da se svo relevantno zakonodavstvo u cijelosti i ispravno provodi u svim državama članicama; poziva Komisiju da, u suradnji s Europskim nadzornim tijelima, utvrdi i ukloni prepreke unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da odluke nadzornih i sanacijskih tijela moraju biti koherentne i transparentne, da se moraju na odgovarajući način objasniti te da ih se mora objaviti; potiče nadzorna i sanacijska tijela da što više ograničavaju primjenu odredaba na temelju kojih mogu odbiti pristup dokumentima; |
| --- | --- |

8.

Nadzor

| 9. | prima na znanje nedavne procjene ESB-a o „propasti ili vjerojatnoj propasti” iz 2018.; ističe da se mora poboljšati vrijeme reakcije europskog bankovnog nadzora; duboko je zabrinut zbog toga što su se zbog nekih takvih slučajeva pojavili problemi u provedbi pravila o sprečavanju pranja novca u bankovnoj uniji; naglašava da je prijeko potrebno da EU u tom pogledu zauzme zajednički pristup s jasno dodijeljenim ovlastima; u tom pogledu pozdravlja prijedlog Komisije za jačanje EBA-e u području pranja novca; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prima na znanje rezultate testiranja otpornosti na stres koje je EBA provela na razini EU-a; pozdravlja uključivanje instrumenata 2. i 3. razine u testiranje otpornosti na stres u 2018.; smatra da bi testove otpornosti na stres trebalo tumačiti zajedno s drugim nadzornim aktivnostima koje su u tijeku; poziva jedinstveni nadzorni mehanizam, EBA-u i ESRB da pri definiranju testa otpornosti na stres primjenjuju dosljedne metodologije kako bi zajamčili visoku razinu transparentnosti tog postupka i spriječili moguće poremećaje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da postoje rizici povezani s javnim dugom; prima na znanje aktualni rad Bazelskog odbora za nadzor banaka u vezi s državnim rizikom; također je zabrinut zbog izrazito velike izloženosti nekih financijskih institucija koje su uložile u državni dug vlastitih vlada; ističe da bi regulatorni okvir EU-a za bonitetni tretman javnog duga trebao biti usklađen s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja prijedlog Komisije koji se odnosi na jačanje uloge EBA-e u borbi protiv pranja novca u financijskom sektoru; poziva suzakonodavce da taj prijedlog usvoje bez nepotrebnog odlaganja i apelira na potrebu za pojačanom suradnjom i razmjenom informacija među nacionalnim nadzornim tijelima na temelju zajedničkih standarda unutar EU-a i podložno koordinaciji i potpori na razini EU-a u slučajevima kada su nacionalna tijela preopterećena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | i dalje je zabrinut zbog nedavnih slučajeva pranja novca u europskim bankama i zbog toga što se kao posljedica tih slučajeva pranja novca gospodarstvo EU-a može izložiti financijskoj i političkoj nestabilnosti; skreće pozornost na činjenicu da su više takvih slučajeva prijavile jurisdikcije koje su izvan EU-a; poziva na zauzimanje jedinstvenog pristupa prema bonitetnom nadzoru i nadzoru nad suzbijanjem pranja novca; također napominje da su problemi povezani s provedbom zakonodavstva o sprečavanju pranja novca otkriveni i izvan bankovne unije te da bi pristupanje bankovnoj uniji moglo pomoći državama članicama izvan europodručja da se uhvate u koštac s tim problemima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava činjenicu da su financijska tržišta međusobno usko povezana; naglašava važnost pripravnosti nadzornih tijela za bankarstvo na sve moguće ishode pregovora o Brexitu između EU27 i Ujedinjene Kraljevine te da je potrebno imati na umu da to nije zamjena za pripravnost samih privatnih subjekata; poziva Komisiju i nadzorna tijela da provedu sveobuhvatnu analizu učinaka Brexita; poziva EU27 da produbi zajedničku regulativu i zajednički nadzor te da istovremeno produbi i proširi tržišta kapitala u EU27; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva sve pregovarače da rade na donošenju uravnoteženog i održivog zakonodavnog paketa za smanjenje rizika u bankarskom sustavu prije europskih izbora 2019.; posebice poziva Vijeće da pregovara u dobroj vjeri, uzimajući u obzir različitost bankarskih modela u EU-u i načelo proporcionalnosti kao i uravnoteženi paket koji je donio Europski parlament; poziva Komisiju da se učinkovito uhvati u koštac s problemom banaka koje su prevelike da bi se dopustilo njihovo propadanje („too big to fail”) kao i s rizicima različitih bankarskih modela EU-a te da pritom uzme u obzir njihovu veličinu na mjerodavnim tržištima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje tekuće pregovore o paketu mjera o lošim kreditima; pozdravlja dopunu Europske središnje banke koja se odnosi na loše kredite i rad EBA-e u području smjernica za upravljanje lošim i restrukturiranim izloženostima; pozdravlja smanjenje obujma loših kredita tijekom proteklih godina; ponavlja svoju zabrinutost zbog toga što je ukupan broj loših kredita i instrumenata razine 2 i razine 3 te njihov udio u nekim državama članicama i dalje natprosječno visok; naglašava da je rizik za financijsku stabilnost koji predstavljaju loši krediti i dalje znatan, ali da je ipak manji nego što je bio prije nekoliko godina; slaže se s Komisijom da primarnu odgovornost za smanjenje loših kredita imaju države članice, posebno preko učinkovitih stečajnih zakona, kao i same banke, ali ističe da je i za EU važno da se udio loših kredita smanji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zabrinut je zbog toga što bankovne institucije u velikoj mjeri primjenjuju interne modele; poziva jedinstveni nadzorni mehanizam i EBA-u da nastave raditi na primjerenosti upotrebe internih modela radi utvrđivanja njihove vjerodostojnosti i postizanja jednakih uvjeta u svim institucijama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prima na znanje tekuće pregovore o Europskom sustavu financijskog nadzora; vjeruje da jedinstveno tržište iziskuje odgovarajuće nadzorne ovlasti na razini EU-a; naglašava da je glavna zadaća Europskog sustava financijskog nadzora osigurati učinkovito nadzorno djelovanje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja Komunikaciju Komisije o financijskoj tehnologiji; prepoznaje veliki potencijal financijske tehnologije i potrebu za poticanjem inovacija; primjećuje, međutim, potrebu za jasnom regulacijom i odgovarajućim nadzorom kojima se štite potrošači i osigurava financijska stabilnost, kao i jednaki uvjeti za sudionike na financijskim tržištima; smatra da bi poduzeća koja se bave financijskom tehnologijom i obavljaju istu vrstu djelatnosti kao i drugi sudionici financijskog sustava trebala podlijegati istim pravilima poslovanja; naglašava potrebu za stalnim poboljšanjem kiberotpornosti financijskog sektora EU-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | i dalje je zabrinut zbog razmjera bankarstva u sjeni u EU-u; podsjeća da se procjenjuje da je ono krajem 2017. činilo oko 40 % financijskog sustava EU-a; potiče vlasti na razini EU-a, na nacionalnoj i na globalnoj razini da nastave pomno pratiti rizike koje te aktivnosti predstavljaju i da ih što prije riješe kako bi se osigurali pošteno tržišno natjecanje, transparentnost i financijska stabilnost; poziva Komisiju da hitno utvrdi preostale nedostatke u postojećim uredbama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na početnu raspravu o ulozi ESB-a i kao monetarnog i kao nadzornog tijela; smatra da je ESB sve u svemu uspio zadržati te dvije funkcije odvojenima; međutim, vjeruje da je potrebna daljnja rasprava kako bi se izbjegao rizik od sukoba interesa između te dvije zadaće; naglašava važnost suradnje između EBA-e kao regulatornog tijela i jedinstvenog nadzornog mehanizma kao nadzornog tijela u bankovnoj uniji, uz poštovanje podjele odgovornosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da bi daljnje usklađivanje praksi koje se odnose na procjenu toga propada li neka banka ili bi mogla propasti, kao i jasnije razdvajanje nadzornih ovlasti i ovlasti za ranu intervenciju, pomogli nadležnim tijelima da prije sanacije učinkovitije upravljaju kriznim situacijama; |
| --- | --- |

22.

Rezolucija

| 23. | skreće pozornost na dogovor koji je postignut na sastanku na vrhu država europodručja održanom 29. lipnja 2018. i koji se odnosi na to da će Europski stabilizacijski mehanizam (ESM) osigurati zajednički zaštitni mehanizam za Jedinstveni fond za sanaciju te da će ESM biti preustrojen kako bi pružao učinkovitu pomoć u pogledu stabilizacije na temelju strogih uvjeta kojima se jamči odgovornost i poštovanje načela sprječavanja moralnog hazarda te se štiti načelo da porezni obveznici nisu odgovorni za bankovne rizike; podsjeća na stajalište Parlamenta da bi taj mehanizam trebao biti u potpunosti uključen u institucionalni okvir Unije i naglašava potrebu za odgovarajućim demokratskim nadzorom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća na to da je redovni postupak u slučaju nesolventnosti procedura koja se primjenjuje kada se smatra da sanacija nije u javnom interesu; svjestan je toga da razlike u zakonodavstvu o nesolventnosti odražavaju snažne nacionalne postupke; smatra da bi zakonodavstvu o nesolventnosti moglo koristiti daljnje usklađivanje u Uniji kako bi se zajamčila jedinstvena pravila i jednaki uvjeti za sve banke, ulagače i vjerovnike; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno potvrđuje svoj stav da je potrebno pojasniti pravila za preventivnu dokapitalizaciju; napominje da preventivna dokapitalizacija može biti instrument za upravljanje kriznim situacijama, ali vjeruje da njegova uporaba mora biti strogo ograničena na iznimne slučajeve u kojima banka poštuje usklađene razine minimalnog regulatornog kapitala i stoga je solventna, i u kojima je osigurana sukladnost s pravilima EU-a o državnim potporama; podsjeća na to da je cilj sanacijskog sustava EU-a osigurati da su porezni obveznici zaštićeni, da troškove upravljanja propadanjem banaka snose njihovi dioničari i vjerovnici te da je očuvana stabilnost financijskog sustava u cjelini; ističe da se pravila o sanaciji kreditnih institucija moraju još bolje primjenjivati; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da na temelju pravila o državnim potporama ocijeni oporavak i sanaciju kreditnih institucija; poziva Komisiju da preispita regulativu u svjetlu Direktive o oporavku i sanaciji banaka; traži od Komisije da predloži transparentnu primjenu pravila o državnim potporama u odnosu na Direktivu o oporavku i sanaciji banaka (BRRD); |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe važnost pristupa likvidnosti za banke u postupku sanacije, tijekom i neposredno nakon postupka sanacije; sa zanimanjem prati aktualne rasprave o mogućem instrumentu za osiguravanje likvidnosti u sanaciji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da redovito ocjenjuje je li bankarski sektor imao koristi od implicitnih subvencija i državnih potpora od početka krize, među ostalim i putem nekonvencionalne potpore za likvidnost te da objavi izvješće na tu temu; upozorava na učinak narušavanja koji državne potpore mogu imati u pogledu funkcioniranja unutarnjeg tržišta; podsjeća na stroge zahtjeve za primjenu članka 107. stavka3. točke (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije i ponovno poziva Komisiju da na godišnjoj osnovi preispita jesu li ti zahtjevi i dalje ispunjeni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja zaključak koji je Europski revizorski sud iznio u svojem izvješću o operativnoj učinkovitosti ESB-a u upravljanju kriznim situacijama u bankama i u skladu s kojim su organizacijski ustroj ESB-a i njegovo raspoređivanje resursa za ocjenu planova oporavka i nadzor nad bankama u kriznoj situaciji zadovoljavajući, uz napomenu da postoje otvorena pitanja u pogledu razmjene informacija i učinkovitosti koordinacije; podsjeća da su suradnja i razmjena informacija među tijelima presudni za neometano provođenje mjera sanacije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja revidirani memorandum o razumijevanju između ESB-a i Jedinstvenog sanacijskog odbora; naglašava da racionalizirana i u nekim slučajevima automatizirana razmjena informacija povećava učinkovitost i pomaže osigurati da teret izvješćivanja koji je na bankama bude minimalan; |
| --- | --- |

30.

Osiguranje depozita

| 31. | prima na znanje sporazum postignut na sastanku na vrhu država europodručja koji je održan 29. lipnja 2018., a odnosi se na Europski sustav osiguranja depozita (EDIS), kao i Komunikaciju Komisije od 11. listopada 2017. o EDIS-u; naglašava da bi se trebao nastaviti postupak uspostave EDIS-a kako bi se dovršila bankovna unija; prepoznaje koristi podjele rizika i daljnjeg smanjenja rizika; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo, Europskoj središnjoj banci, Jedinstvenom odboru za sanaciju, parlamentima država članica i nadležnim tijelima kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki (40) Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0058.

(2)  „Tematsko izvješće br. 02/2018: Operativna učinkovitost ESB-a u upravljanju kriznim situacijama u bankama”, Europski revizorski sud, 16. siječnja 2018., https://www.eca.europa.eu/hr/Pages/DocItem.aspx?did=44556

(3)  Priopćenje za medije, „ESB je utvrdio da banka ABLV propada ili je vjerojatno da će propasti”, Europska središnja banka, 24. veljače 2018., https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180224.en.html

(4)  Priopćenje za medije, „EBA pokreće testiranje otpornosti na stres u cijelom EU-u za 2018.”, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, 31. siječnja 2018., http://www.eba.europa.eu/-/eba-launches-2018-eu-wide-stress-test-exercise

(5)  SL C 216, 30.7.2013., str. 1.

(6)  Priopćenje za medije, „ESB izlaže svoja nadzorna očekivanja u pogledu novih loših kredita”, Europska središnja banka, 15. ožujka 2018., https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180315.en.html

(7)  Priopćenje za tisak, „ESB objavljuje daljnje korake u nadzornom pristupu opsegu loših kredita”, Europska središnja banka, 11. srpnja 2018., https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180711.en.html

(8)  SL C 248 A, 16.7.2018., str. 1.

(9)  Predmet T-98/16, akt kojim je postupak pokrenut podnesen 4. ožujka 2016. – Italija protiv Komisije (SL C 145, 25.4.2016., str. 34.)

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/88

---

P8_TA(2019)0031

Provedba Sporazuma o trgovini između EU-a i Kolumbije i Perua

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o provedbi Sporazuma o trgovini između Europske unije i Kolumbije i Perua (2018/2010(INI))

(2020/C 411/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane (1),

| — | uzimajući u obzir plan djelovanja koji su Europski parlament i vlade Kolumbije i Perua dogovorili 2012. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan djelovanja koji su Europski parlament i vlade Kolumbije i Perua dogovorili 2012. godine,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. lipnja 2012. o Sporazumu o trgovini između EU-a i Kolumbije i Perua (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. lipnja 2012. o Sporazumu o trgovini između EU-a i Kolumbije i Perua (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju o pristupanju Ekvadora Sporazumu o trgovini sklopljenom između EU-a i njegovih država članica i Kolumbije i Perua (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju o pristupanju Ekvadora Sporazumu o trgovini sklopljenom između EU-a i njegovih država članica i Kolumbije i Perua (3),

| — | uzimajući u obzir svoje preporuke od 13. prosinca 2017. Vijeću i Komisiji nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza, (4) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje preporuke od 13. prosinca 2017. Vijeću i Komisiji nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza, (4)

| — | uzimajući u obzir statistike o trgovini i podatke koje pružaju, među ostalima, Eurostat (5), Globalni indeks prava Međunarodne konfederacije sindikata za 2018. godinu (6) i izvješća kolumbijske Nacionalne sindikalne škole (ENS) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir statistike o trgovini i podatke koje pružaju, među ostalima, Eurostat (5), Globalni indeks prava Međunarodne konfederacije sindikata za 2018. godinu (6) i izvješća kolumbijske Nacionalne sindikalne škole (ENS) (7),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0446/2018),

| A. | budući da se Sporazum o trgovini između EU-a i Kolumbije i Perua (Sporazum) temelji na pravilima, zajedničkim vrijednostima i međunarodnim standardima ljudskih prava i prava radnika, zaštite okoliša i održivog razvoja te da taj sporazum potencijalno može imati snažan pozitivan utjecaj na društveno-gospodarski razvoj stranaka Sporazuma, gospodarsku integraciju i održivi razvoj, ljudska prava, daljnju suradnju u vezi s regionalnim i globalnim pitanjima te na zbližavanje država i njihovih građana; |
| --- | --- |

A.

budući da se Sporazum o trgovini između EU-a i Kolumbije i Perua (Sporazum) temelji na pravilima, zajedničkim vrijednostima i međunarodnim standardima ljudskih prava i prava radnika, zaštite okoliša i održivog razvoja te da taj sporazum potencijalno može imati snažan pozitivan utjecaj na društveno-gospodarski razvoj stranaka Sporazuma, gospodarsku integraciju i održivi razvoj, ljudska prava, daljnju suradnju u vezi s regionalnim i globalnim pitanjima te na zbližavanje država i njihovih građana;

| B. | budući da je Peru jedno od najbrže rastućih i najotvorenijih gospodarstava u regiji s udjelom trgovine od 44 % u BDP-u; budući da je Kolumbija treće po veličini gospodarstvo u Latinskoj Americi, za čiji se gospodarski rast očekuje ubrzanje tijekom 2019. i 2020., |
| --- | --- |

B.

budući da je Peru jedno od najbrže rastućih i najotvorenijih gospodarstava u regiji s udjelom trgovine od 44 % u BDP-u; budući da je Kolumbija treće po veličini gospodarstvo u Latinskoj Americi, za čiji se gospodarski rast očekuje ubrzanje tijekom 2019. i 2020.,

| C. | budući da je provedba trgovinskih sporazuma, uključujući njihove društvene i ekološke učinke, ključan element u aktivnostima praćenja Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

C.

budući da je provedba trgovinskih sporazuma, uključujući njihove društvene i ekološke učinke, ključan element u aktivnostima praćenja Europskog parlamenta;

| D. | budući da je potrebno ocijeniti Sporazum uzimajući u obzir pozadinu ozbiljne gospodarske i humanitarne krize u Venezueli, koja je uzrok masovnih migracija u Kolumbiju i Peru; budući da su obje zemlje prihvatile velik broj migranata iz Venezuele; |
| --- | --- |

D.

budući da je potrebno ocijeniti Sporazum uzimajući u obzir pozadinu ozbiljne gospodarske i humanitarne krize u Venezueli, koja je uzrok masovnih migracija u Kolumbiju i Peru; budući da su obje zemlje prihvatile velik broj migranata iz Venezuele;

| 1. | naglašava da strateška vrijednost Sporazuma nadilazi područje trgovine jer se njime polažu čvrsti temelji za dublji odnos s dugoročnom posvećenošću ljudskim i socijalnim pravima, pravima autohtonih naroda i poljoprivrednika te okolišu i pridonosi uspostavi strateškog partnerstva između EU-a i Latinske Amerike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na važnost jačanja suradnje radi očuvanja i osnaživanja multilateralnog trgovinskog sustava kao ključnog temelja u postizanju ciljeva održivog razvoja, čime se jamči gospodarsko upravljanje temeljeno na pravilima, te poštenija, uključivija i održivija trgovina; osobito podsjeća na svoju podršku WTO-u, naglašavajući njegovu ulogu u stvaranju ekonomske stabilnosti i potpori rastu i razvoju, te poziva stranke da iskoriste dijalog koji Sporazum potiče radi određivanja i razvoja zajedničkih strategija za nužnu modernizaciju WTO-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da se Sporazumom pruža mogućnost za jačanje ne samo međuregionalne suradnje i trgovine između Kolumbije, Perua i Ekvadora, nego i unutar samih regija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja uključivanje Ekvadora u Sporazum kao dodatnog elementa koji će pomoći u jačanju regionalne integracije te ističe konstruktivnu ulogu svih stranaka u postizanju uspjeha ovoga procesa; podsjeća da je i dalje otvorena mogućnost da Sporazumu pristupe i druge zemlje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | snažno podupire kolumbijski mirovni sporazum te podsjeća na potencijalne koristi i potrebu da se Sporazum iskoristi na najbolji mogući način kako bi se omogućila provedba mirovnog sporazuma, uključujući integriranu zemljišnu reformu i proces pomirbe u Kolumbiji; smatra da Sporazum pruža značajne prilike za rast i zapošljavanje, uključujući rješavanjem određenih izazova kao što su diversifikacija gospodarstva, produktivan razvoj i provedba planiranja uporabe zemljišta, osobito u najsiromašnijim regijama koje su duboko pogođene dugoročnim unutarnjim sukobom; ustraje na promicanju mirovnog sporazuma u Kolumbiji iskorištavanjem njegova punog potencijala te je uvjeren da će u razdoblju mira uskoro doći do ekonomskog i socijalnog razvoja u skladu s Planom za održivi razvoj do 2030.; podsjeća na to da su stalna i strukturirana potpora dijalogu i sâm dijalog s civilnim društvom ključni za izgradnju održivog mira iz temelja, osobito u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja činjenicu da se Sporazumom otvaraju tržišta za, među ostalim, robu, usluge, javnu nabavu i ulaganja, čime se, ako se temelje na načelima održivog razvoja, liberalizacijom i širenjem trgovine i ulaganja, mogu otvoriti nove mogućnosti za formalno i kvalitetno zapošljavanje i pridonosi se poboljšanju uvjeta rada i životnog standarda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje da je od stupanja na snagu ovog Sporazuma trgovinska razmjena između EU-a te Kolumbije i Perua smanjena; međutim, stajališta je da su Sporazumom djelomično neutralizirani negativni trendovi povezani s međunarodnim trgovinskim tokovima, smanjenjem cijena sirovina i usporavanjem gospodarskog rasta u Latinskoj Americi te da je njime nedvojbeno postignut stabilizacijski učinak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja činjenicu da su se ulaganja EU-a u Kolumbiju i Peru povećala i ističe da je EU u obje zemlje najveći strani ulagač; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da Sporazum pomaže, među ostalima, poduzećima uslužnog sektora promicanjem dobrih regulatornih praksi, poboljšanjem domaće regulacije i transparentnosti i unapređenjem pravne sigurnosti, te da može služiti kao inkubator za promicanje digitalnog poduzetništva u regiji doprinosom smanjenju siromaštva i otvaranjem radnih mjesta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podupire osnivanje posebne radne skupine, kako se navodi u članku 109. Sporazuma, za raspravu o regulatornim pitanjima u vezi s trgovanjem uslugama i elektroničkom trgovinom, kako bi se zajamčilo promicanje uravnoteženog i poštenog konkurentnog okružja u digitalnom ekosustavu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je Sporazum pridonio modernizaciji i diversifikaciji izvoza iz Kolumbije i Perua te da ima pozitivan učinak na mala i srednja poduzeća u tim zemljama;, ali primjećuje da su brojke koje se odnose na obujam i otvaranje radnih mjesta vrlo niske te podsjeća da je sličan napredak ostvaren u prethodnim razdobljima; poziva Komisiju da u svoju buduću analizu uvrsti stanje lokalnih industrija i gospodarsku diversifikaciju; ističe da Sporazum ima potencijal za pružanje većeg doprinosa razvoju okružja za novoosnovana poduzeća u Kolumbiji i Peruu, osobito u pogledu poduzetničkih zajednica u urbanim čvorištima kao što su Bogotá, Medellín i Lima; međutim, naglašava da se mora učiniti više u pogledu diversifikacije izvoza kako bi se smanjio izvoz proizvoda rudarenja minerala, nafte i poljoprivrednih proizvoda koji količinom iznosi do 70 % izvoza, te povećao izvoz prerađene robe i proizvoda s većom dodanom vrijednošću kako bi se poduprli ekonomski razvoj i otvaranje radnih mjesta, uz puno poštovanje standarda za zaštitu okoliša i ljudskih prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je od privremenog stupanja na snagu Sporazuma 1 155 kolumbijskih poduzeća, od čega 328 MSP-ova, i 2 328 novih peruanskih poduzeća, među kojima je 90 % MSP-ova, počelo izvoziti u EU; poziva stranke da nastave podupirati proces internacionalizacije MSP-ova i njihov recipročan pristup tržištu te da pružaju redovne i točne podatke o sektorima djelatnosti i stupnju konsolidacije aktivnosti MSP-ova u tom pogledu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potiče obje strane da ubrzaju provedbu i povećaju razinu osviještenosti o Sporazumu; smatra da brojni MSP-ovi u EU-u, Kolumbiji i Peruu nisu svjesni mogućnosti koje pruža ovaj Sporazum; stoga poziva stranke da ispitaju stopu korištenja povlastica, posebno kod MSP-ova, i da poduzmu djelotvorne mjere kako bi se bolje istaknule mogućnosti i prilike koje se pružaju Sporazumom, uključujući uspostavom kontaktnih točaka i uspostavom specijaliziranog web mjesta za MSP-ove; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja činjenicu da se od privremene primjene Sporazuma izvoz poljoprivrednih proizvoda iz EU-a u obje zemlje znatno povećao, ali poziva Komisiju da pomno motri situaciju i obavješćuje Europski parlament o učincima Sporazuma na proizvodnju hrane za lokalno tržište; podsjeća da je bitno trgovinu učiniti uključivijom i olakšati primjerenu integraciju malih poljoprivrednika u vrijednosne lance i u Kolumbiji i u Peruu, a sada i u Ekvadoru; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na to da su utvrđene sigurnosne klauzule za osjetljive poljoprivredne sektore i da bi u tom pogledu Komisija trebala redovito pružati detaljnije informacije o tržišnim kretanjima Europskom parlamentu i predmetnim industrijskim sektorima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potvrđuje da su stranke ostvarile napredak u pogledu rješavanja zapreka trgovini te provedbe većine odredbi Sporazuma, posebno u pogledu sanitarnih i fitosanitarnih pitanja, pravila o podrijetlu i tehničkih prepreka trgovanju; međutim, podsjeća na to da antidampinški predmeti ne bi smjeli kršiti osnovna pravila Sporazuma WTO-a o antidampingu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je potrebno ostvariti daljnji napredak u pogledu, među ostalim:






  (a) | zahtjeva za certifikaciju mesnih i mliječnih proizvoda, |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

zahtjeva za certifikaciju mesnih i mliječnih proizvoda,

| (b) | krivotvorenja, piratstva, nedozvoljene uporabe oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a i predstojeće registracije tih oznaka, |
| --- | --- |

(b)

krivotvorenja, piratstva, nedozvoljene uporabe oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a i predstojeće registracije tih oznaka,

| (c) | diskriminatornih poreza na uvozna jaka alkoholna pića; |
| --- | --- |

(c)

diskriminatornih poreza na uvozna jaka alkoholna pića;

| (d) | učinkovitog ispunjenja obveza u pogledu pitanja okoliša i socijalnih pitanja; |
| --- | --- |

(d)

učinkovitog ispunjenja obveza u pogledu pitanja okoliša i socijalnih pitanja;

| (e) | manjka transparentnosti u administrativnim postupcima; |
| --- | --- |

(e)

manjka transparentnosti u administrativnim postupcima;

| 18. | smatra da bi stranke trebale iskoristiti klauzulu o reviziji iz Sporazuma kako bi uključile, među ostalim:






  (a) | sveobuhvatno poglavlje o mikropoduzećima i MSP-ovima koje omogućuje znatan napredak u smislu olakšavanja trgovanja, uklanjanja prepreka trgovini i nepotrebnog administrativnog tereta; |
| --- | --- | --- |

18.

(a)

sveobuhvatno poglavlje o mikropoduzećima i MSP-ovima koje omogućuje znatan napredak u smislu olakšavanja trgovanja, uklanjanja prepreka trgovini i nepotrebnog administrativnog tereta;

| (b) | poglavlje posvećeno rodu u skladu s obvezom EU-a utvrđenom u članku 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije o promicanju rodno osviještene politike; u tom pogledu pozdravlja činjenicu da su EU, Peru i Kolumbija potpisali Zajedničku izjavu o trgovini i ekonomskom osnaživanju žena; |
| --- | --- |

(b)

poglavlje posvećeno rodu u skladu s obvezom EU-a utvrđenom u članku 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije o promicanju rodno osviještene politike; u tom pogledu pozdravlja činjenicu da su EU, Peru i Kolumbija potpisali Zajedničku izjavu o trgovini i ekonomskom osnaživanju žena;

| (c) | poglavlje o borbi protiv korupcije, pranja novca i utaje poreza; |
| --- | --- |

(c)

poglavlje o borbi protiv korupcije, pranja novca i utaje poreza;

| (d) | odgovarajući mehanizam rješavanja sporova za poglavlje o trgovini i održivom razvoju uključujući, među raznim metodama provedbe, mogućnost razmatranja primjene sankcija kao krajnje mjere u svrhu odvraćanja u slučaju ozbiljnih i opetovanih prekršaja, uzimajući u obzir socijalne partnere i organizirano i predstavničko civilno društvo; |
| --- | --- |

(d)

odgovarajući mehanizam rješavanja sporova za poglavlje o trgovini i održivom razvoju uključujući, među raznim metodama provedbe, mogućnost razmatranja primjene sankcija kao krajnje mjere u svrhu odvraćanja u slučaju ozbiljnih i opetovanih prekršaja, uzimajući u obzir socijalne partnere i organizirano i predstavničko civilno društvo;

| (e) | odredbe koje se odnose na trgovinu za angažman u međunarodnim instrumentima radi promicanja provedbe multilateralnih sporazuma o okolišu, posebno Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

(e)

odredbe koje se odnose na trgovinu za angažman u međunarodnim instrumentima radi promicanja provedbe multilateralnih sporazuma o okolišu, posebno Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama;

| 19. | ustraje na tome da korupcija čini jednu od najbitnijih netrgovinskih prepreka koja otežava poslovno okruženje i povećava operativne teškoće s kojima se suočavaju poduzeća; poziva Komisiju da iskoristi Sporazum za praćenje domaćih reformi u partnerskim zemljama u pogledu vladavine prava i dobrog upravljanja te da osmisli učinkovite mjere za suzbijanje korupcije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje pozitivan stav koji su nadležna tijela obiju zemalja pokazala u pogledu suradnje radi pronalaženja brzog rješenja za preostale neriješene zapreke trgovini; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da su obje zemlje izrazile dvojbe u pogledu vlastite sposobnosti da zadovolje određene standarde sigurnosti hrane koji se traže na tržištu EU-a, posebno u pogledu nedavnih zakonodavnih prijedloga EU-a o razini kadmija u kakau, endokrinim disruptorima, novoj hrani i palminom ulju, što bi moglo imati negativan socijalni učinak u nekima od najranjivijih područja u tim zemljama, u kojima je uglavnom koncentrirana proizvodnja takvih pogođenih proizvoda; poziva stranke da pojačaju i na najbolji mogući način iskoriste financijsku i tehničku suradnju i da poboljšaju mehanizme ranog upozoravanja, transparentnost i razmjenu informacija o unutarnjem zakonodavstvu i postupcima kako bi stvorile mogućnost za predviđanje promjene obrazaca i prilagodbu tim promjenama, te da poštuju zakonske zahtjeve; poziva Komisiju da razmotri popratne i potporne mjere za pomoć lokalnim proizvođačima u ispunjavanju zdravstvenih zahtjeva EU-a u skladu s načelom predostrožnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ustraje na potrebi da se učinkovito i putem konkretnih akcijskih planova provedu posebne odredbe koje se odnose na plan djelovanja za ljudska i radnička prava i prava u pogledu zaštite okoliša, na što je pozvao u svojoj rezoluciji od 13. lipnja 2012. o sporazumu o trgovini između EU-a i Kolumbije i Perua; naročito podsjeća na obvezu koju su stranke preuzele kako bi provodile standarde za slobodu udruživanja, pravo na kolektivno pregovaranje, stroge i učinkovite inspekcije rada, nasilje nad čelnicima socijalnih i etničkih skupina i zaštitu okoliša s pomoću primjerenih mehanizama prevencije, kontrole i provedbe; u tom kontekstu pozdravlja napore koje je Kolumbija uložila u borbu protiv nekažnjavanja kaznenih djela, uključujući i unaprjeđenje istraga, ali ustraje na tome da je potrebno uložiti dodatne napore za poduzimanje djelotvornijih mjera s ciljem iskorjenjivanja nasilja nad borcima za ljudska prava, aktivistima za zaštitu okoliša, sindikalistima, čelnicima etničkih skupina i zajednica te zaustavljanja neprestanih ozbiljnih kaznenih djela počinjenih protiv žena; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prima na znanje ambicije kolumbijske i peruanske vlade da ruralnom stanovništvu pruže druge mogućnosti umjesto uzgoja koke, koju prerađuju kriminalne organizacije; poziva Komisiju da surađuje s objema vladama kako bi se pronašla rješenja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potvrđuje da je 2017. sklopljen sporazum između kolumbijske vlade i sindikata u javnom sektoru doveo do poboljšanja uvjeta za više od milijun radnika; osobito naglašava nisku brojnost sindikalnog članstva i povećanu primjenu jednostranog utvrđivanja plaća i programa povlastica („pactos colectivos”) u odnosu na sporazume o kolektivnom pregovaranju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja činjenicu da je, prema Savjetodavnom odboru OECD-a za sindikate, broj inspektora u Kolumbiji porastao; naglašava potrebu za povećanim resursima kako bi se zajamčile učinkovite inspekcije rada; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da podrže Kolumbiju u njezinim naporima da ojača inspekcije rada, što je očito golem izazov za kolumbijsku vladu jer je država tijekom dugog oružanog sukoba izgubila kontrolu nad dijelovima zemlje, ali bez obzira na to potrebno je ostvariti pojačanje inspekcija, i očekuje da se provedu dodatne i učinkovite kontrole, posebno u ruralnim područjima; traži od Komisije da pruži detaljne informacije o broju inspektora i inspekcija te o otkrivenim nepravilnostima; podsjeća na preporuke Savjetodavnog odbora OECD-a da je, prema međunarodnim standardima, i dalje potrebno povećati broj inspektora rada; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja napore koje je Peru uložio i obveze koje je preuzeo da bi pojačao provedbu svojih obveza u okviru poglavlja Sporazuma o trgovini i održivom razvoju, ali ustraje na tome da je potrebno učiniti dodatne napore kako bi se riješio problem nasilja nad borcima za ljudska prava, čelnicima socijalnih i društvenih zajednica te osobito nad ženama; pozdravlja najnovije mjere provedene u Peruu za poboljšanje inspekcija rada te potiče Peru da nastavi s jačanjem svojih napora u skladu s preporukama MOR-a; ujedno pozdravlja činjenicu da je Peru predsjedao Administrativnim vijećem MOR-a u 2018., što dodatno učvršćuje posvećenost Perua da predvodi svojim primjerom u pogledu poštovanja radničkih prava; jednako tako naglašava da je Peru 6. kolovoza 2018. ratificirao okvirni sporazum s MOR-om o promicanju dostojanstvenog rada za razdoblje 2018. – 2021.; međutim, ipak naglašava manjak učinkovite provedbe konvencija MOR-a br. 87 i 98 te izražava zabrinutost zbog nedavnih zakonodavnih promjena koje bi mogle dovesti do slabljenja zaštite okoliša; poziva Komisiju da na odgovarajući način obavijesti Parlament o tome kako će na neovisan način obraditi službenu žalbu koju su uložile organizacije civilnog društva protiv peruanske vlade u pogledu usklađenosti sa standardima rada i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mišljenja je da je dijalog među predstavnicima civilnog društva iz EU-a, Kolumbije i Perua o odredbama o trgovini i održivom razvoju koristan način za utvrđivanje neriješenih problema i poticanje vlada na ostvarivanje daljnjeg napretka u poštovanju važnih međunarodnih standarda u područjima socijalne skrbi, rada i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

27.

| 28. | stoga naglašava da su transparentni i uključivi mehanizmi savjetovanja ključni instrumenti za jamčenje da sve stranke poštuju priznate standarde zaštite prava radnika i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća na to da je u poglavlju o trgovini i održivom razvoju u okviru Sporazuma predviđeno da svaka stranka osnuje domaće savjetodavne skupine ili odbore koji se bave pitanjima rada, okoliša i održivog razvoja, a čine ih neovisne, reprezentativne organizacije civilnog društva uz ujednačenu predstavljenost ekonomskih, socijalnih i ekoloških dionika; pozdravlja osnivanje savjetodavne skupine u Kolumbiji koja je neovisna o vladi; smatra da bi Peru trebao slijediti primjer Kolumbije kako bi zajamčio više neovisnosti i transparentnosti; pozdravlja odluku predstavnika EU-a i andskih domaćih savjetodavnih skupina da održavaju zajedničke godišnje sastanke, čime se omogućuje bolja razmjena informacija i najboljih praksi te priprema zajedničkih preporuka koje će se predstaviti strankama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da poveća svoje napore radi potpune provedbe plana u 15 točaka kako bi poglavlja o trgovini i održivom razvoju postala djelotvornija te podsjeća na potrebu da Komisija nastavi svoj dijalog s raznim uključenim akterima, uključujući Parlament, kako bi se zaista djelotvorno ispunile obveze u pogledu zaštite ljudskih prava, zaštite okoliša i radničkih prava; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća na to da izmjene zakonodavstva koje bi, u cilju promicanja izravnih stranih ulaganja, mogle dovesti do smanjenja razine zaštite okoliša nisu u skladu sa Sporazumom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sa zabrinutošću primjećuje znatan udio radnika zaposlenih u sivom gospodarstvu u Peruu i Kolumbiji, osobito žena; naglašava potrebu za razvojem djelotvornih politika usmjerenih na smanjenje toga udjela i smatra da bi Sporazum mogao pomoći u tom smislu, tako što bi pridonio otvaranju reguliranih radnih mjesta, primjerice poticanjem mjera za olakšavanje gospodarskih djelatnosti MSP-ovima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća na to da bi trebalo poštovati pragove utvrđene u okviru Mehanizma stabilizacije za banane priloženog Sporazumu, koji je na snazi do 2020. te ističe potrebu da se nastavi pratiti uvoz banana nakon što istekne primjena mehanizma i da stranke nastave pružati statistike o tome; zabrinut je zbog toga što je Peru prekoračio prag mehanizma stabilizacije za banane iz Sporazuma te poziva na analizu učinka toga prekoračenja na tržišta u EU-u; podsjeća na to da se Komisija obvezala ocijeniti stanje proizvođača banana iz EU-a do 1. siječnja 2019. te je, u slučaju da se otkrije prisutnost ozbiljnog poremećaja stanja tržišta ili stanja proizvođača banana u EU-u, moguće da će se razmotriti produženje valjanosti mehanizma uz pristanak stranaka Sporazuma; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja činjenicu da je Kolumbija 30. svibnja 2018. pristupila OECD-u, što predstavlja priznanje toj zemlji za važne reforme koje je ona provela, primjerice u pogledu reforme pravosudnog sustava, poboljšanja upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu i poštovanja Konvencije OECD-a o borbi protiv korupcije; podsjeća na to prema odluci Vijeća OECD-a Kolumbija nakon svojeg pristupanja mora tijelima OECD-a dostaviti izvješća o napretku, kao što je popratna ocjena preporuka navedenih u formalnom mišljenju Odbora za trgovinu; potiče Peru da nastavi s reformama u okviru sporazuma o nacionalnom programu s OECD-om; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava važnost daljnjeg poboljšanja međunarodne suradnje u multilateralnom, plurilateralnom i regionalnom međunarodnom okviru u kontekstu Svjetske trgovinske organizacije, kao što je slučaj u pregovorima o Sporazumu o ekološkim proizvodima (EGA) i Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA); |
| --- | --- |

35.

| 36. | prepoznaje značaj rada nacionalnih parlamenata u postupcima ratifikacije Sporazuma i poziva ih da i dalje rade na tome; osim toga poziva one države članice koje to još nisu učinile, da započnu s postupkom ispitivanja ratifikacije pristupanja Ekvadora Sporazumu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, ESVD-u, Komisiji, vladama Kolumbije i Perua te glavnom tajniku OECD-a. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/march/tradoc_147704.pdf

(2)  SL C 332 E, 15.11.2013., str. 52.

(3)  SL C 366, 27.10.2017., str. 144.

(4)  SL C 369, 11.10.2018., str. 132.

(5)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/statistics/

(6)  „Globalni indeks prava za 2018. – najgore zemlje za radnike”, Međunarodna konfederacija sindikata, 2018., https://www.ituc-csi.org/ituc-global-rights-index-2018

(7)  http://www.ens.org.co/lee-y-aprende/lee-y-descarga-nuestras-publicaciones/informes-sislab/

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/94

---

P8_TA(2019)0032

Stanje temeljnih prava u Europskoj uniji 2017. godine

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2017. godine (2018/2103(INI))

(2020/C 411/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i činjenicu da je u EU-u stupila na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i činjenicu da je u EU-u stupila na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (3),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kazneno-pravnim sredstvima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kazneno-pravnim sredstvima (4),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Komisije za 2017. o primjeni Povelje Europske unije o temeljnim pravima (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Komisije za 2017. o primjeni Povelje Europske unije o temeljnim pravima (5),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije o suzbijanju korupcije u EU-u (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije o suzbijanju korupcije u EU-u (COM(2014)0038),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2011. pod nazivom „Borba protiv korupcije u EU-u” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2011. pod nazivom „Borba protiv korupcije u EU-u” (COM(2011)0308),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS II),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. kolovoza 2017. naslovljenu „Revizija Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma u sredini programskog razdoblja” (COM(2017)0458), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. kolovoza 2017. naslovljenu „Revizija Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma u sredini programskog razdoblja” (COM(2017)0458),

| — | uzimajući u obzir upućivanja na stanje temeljnih prava u Europskoj uniji u prethodnim izvješćima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir upućivanja na stanje temeljnih prava u Europskoj uniji u prethodnim izvješćima,

| — | uzimajući u obzir postojeće rezolucije Europskog parlamenta i drugih europskih i međunarodnih institucija i agencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postojeće rezolucije Europskog parlamenta i drugih europskih i međunarodnih institucija i agencija,

| — | uzimajući u obzir različita izvješća pojedinih nacionalnih, europskih i međunarodnih nevladinih organizacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir različita izvješća pojedinih nacionalnih, europskih i međunarodnih nevladinih organizacija,

| — | uzimajući u obzir rad Agencije Europske unije za temeljna prava, Vijeća Europe i Venecijanske komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Agencije Europske unije za temeljna prava, Vijeća Europe i Venecijanske komisije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava o temeljnim pravima za 2017. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava o temeljnim pravima za 2017. (6),

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije EU-a za temeljna prava naslovljeno „Antisemitizam: pregled podataka dostupnih u Europskoj uniji 2006. – 2016.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije EU-a za temeljna prava naslovljeno „Antisemitizam: pregled podataka dostupnih u Europskoj uniji 2006. – 2016.”,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. povodom Međunarodnog dana Roma naslovljenu „Rasna netrpeljivost prema Romima u Europi i priznanje na razini EU-a dana sjećanja na genocid nad Romima u Drugom svjetskom ratu” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. povodom Međunarodnog dana Roma naslovljenu „Rasna netrpeljivost prema Romima u Europi i priznanje na razini EU-a dana sjećanja na genocid nad Romima u Drugom svjetskom ratu” (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma (8); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma (8);

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2017. o suzbijanju antisemitizma (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2017. o suzbijanju antisemitizma (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2018.o zaštiti i nediskriminaciji manjina u državama članicama EU-a (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2018.o zaštiti i nediskriminaciji manjina u državama članicama EU-a (11),

| — | uzimajući u obzir rad Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za ustavna pitanja, Odbora za prava žena i jednakost spolova, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za ustavna pitanja, Odbora za prava žena i jednakost spolova, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0466/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0466/2018),

| A. | budući da je poštovanje vladavine prava preduvjet za zaštitu ljudskih prava te budući da države članice imaju krajnju odgovornost za zaštitu ljudskih prava svih ljudi usvajanjem i provedbom međunarodnih sporazuma i konvencija o ljudskim pravima; budući da vladavinu prava, demokraciju i temeljna prava treba stalno učvršćivati; budući da svako dovođenje u pitanje tih načela ne šteti samo određenoj državi članici nego i Uniji u cjelini; budući da korupcija predstavlja ozbiljnu prijetnju demokraciji i vladavini prava, kao i temeljnim pravima te je štetna za sve države članice i EU u cjelini; budući da je provedba pravnog okvira za borbu protiv korupcije i dalje neravnomjerna među državama članicama; |
| --- | --- |

A.

budući da je poštovanje vladavine prava preduvjet za zaštitu ljudskih prava te budući da države članice imaju krajnju odgovornost za zaštitu ljudskih prava svih ljudi usvajanjem i provedbom međunarodnih sporazuma i konvencija o ljudskim pravima; budući da vladavinu prava, demokraciju i temeljna prava treba stalno učvršćivati; budući da svako dovođenje u pitanje tih načela ne šteti samo određenoj državi članici nego i Uniji u cjelini; budući da korupcija predstavlja ozbiljnu prijetnju demokraciji i vladavini prava, kao i temeljnim pravima te je štetna za sve države članice i EU u cjelini; budući da je provedba pravnog okvira za borbu protiv korupcije i dalje neravnomjerna među državama članicama;

| B. | budući da je Parlament u svojim rezolucijama i izvješćima višestruko pozivao države članice da provedu odgovarajuće politike kako bi se osobama s invaliditetom, starijim osobama i najranjivijim skupinama društva zajamčilo potpuno ostvarivanje njihovih socijalnih, političkih i ekonomskih prava; budući da postoji snažna veza između prava manjina i načela vladavine prava; budući da se u članku 2. UEU-a izrijekom navode prava osoba pripadnika manjina i da ta prava zaslužuju isti tretman kao i ostala prava sadržana u Ugovorima; |
| --- | --- |

B.

budući da je Parlament u svojim rezolucijama i izvješćima višestruko pozivao države članice da provedu odgovarajuće politike kako bi se osobama s invaliditetom, starijim osobama i najranjivijim skupinama društva zajamčilo potpuno ostvarivanje njihovih socijalnih, političkih i ekonomskih prava; budući da postoji snažna veza između prava manjina i načela vladavine prava; budući da se u članku 2. UEU-a izrijekom navode prava osoba pripadnika manjina i da ta prava zaslužuju isti tretman kao i ostala prava sadržana u Ugovorima;

| C. | budući da se dolazak migranata i tražitelja azila u Europu tijekom 2017. nastavio, ali se granice i luke sve više zatvaraju; budući da ta stvarnost iziskuje istinsku solidarnost EU-a radi otvaranja odgovarajućih prihvatnih objekata za one kojima je to najpotrebnije i koji su najranjiviji; budući da je velik broj migranata i tražitelja azila koji traže utočište u EU-u prepušten na milost i nemilost krijumčarima i kriminalcima te su ranjivi u pogledu povrede prava, uključujući nasilje, zlouporabu i iskorištavanje; budući da su žene i djeca u većoj opasnosti od trgovine ljudima i seksualnog zlostavljanja trgovaca ljudima te stoga postoji potreba za uspostavom i jačanjem sustava za zaštitu djece kako bi se spriječilo i reagiralo na nasilje, zlostavljanje, zanemarivanje i iskorištavanje djece, u skladu s obvezama utvrđenima u Akcijskom planu iz Vallette te Rezolucijom Europskog parlamenta o zaštiti djece migranata od 3. svibnja 2018. (12); |
| --- | --- |

C.

budući da se dolazak migranata i tražitelja azila u Europu tijekom 2017. nastavio, ali se granice i luke sve više zatvaraju; budući da ta stvarnost iziskuje istinsku solidarnost EU-a radi otvaranja odgovarajućih prihvatnih objekata za one kojima je to najpotrebnije i koji su najranjiviji; budući da je velik broj migranata i tražitelja azila koji traže utočište u EU-u prepušten na milost i nemilost krijumčarima i kriminalcima te su ranjivi u pogledu povrede prava, uključujući nasilje, zlouporabu i iskorištavanje; budući da su žene i djeca u većoj opasnosti od trgovine ljudima i seksualnog zlostavljanja trgovaca ljudima te stoga postoji potreba za uspostavom i jačanjem sustava za zaštitu djece kako bi se spriječilo i reagiralo na nasilje, zlostavljanje, zanemarivanje i iskorištavanje djece, u skladu s obvezama utvrđenima u Akcijskom planu iz Vallette te Rezolucijom Europskog parlamenta o zaštiti djece migranata od 3. svibnja 2018. (12);

| D. | budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja Vijeća za ljudska prava Ujedinjenih naroda o promicanju i zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma navodi da države imaju obvezu štititi svoje stanovništvo od terorizma, ali da se sigurnosne mjere, uključujući one za suzbijanje terorizma, moraju provoditi u okviru vladavine prava te da se njima moraju poštovati temeljna prava; |
| --- | --- |

D.

budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja Vijeća za ljudska prava Ujedinjenih naroda o promicanju i zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma navodi da države imaju obvezu štititi svoje stanovništvo od terorizma, ali da se sigurnosne mjere, uključujući one za suzbijanje terorizma, moraju provoditi u okviru vladavine prava te da se njima moraju poštovati temeljna prava;

| E. | budući da se u izvješću Agencije Europske unije za temeljna prava pod naslovom „Nasilje nad ženama: istraživanje provedeno diljem EU-a”, objavljenom u ožujku 2014., pokazuje da je trećina svih žena u Europi iskusila fizičko ili seksualno nasilje barem jednom tijekom svog odraslog života, da je njih 20 % iskusilo uznemiravanje na internetu, da je svaka dvadeseta žena silovana, a više od jedne desetine žena pretrpjelo je seksualno nasilje koje je uključivalo uporabu sile, te naglašava da je potrebno suzbiti nasilje nad ženama u svim državama članicama EU-a, uključujući one koje još nisu ratificirale Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), s obzirom na razmjere problema, ozbiljne posljedice nasilja i njegov utjecaj na živote žena i društvo u cjelini; budući da su žene s invaliditetom češće žrtve obiteljskog nasilja i seksualnih napada u odnosu na žene bez invaliditeta; |
| --- | --- |

E.

budući da se u izvješću Agencije Europske unije za temeljna prava pod naslovom „Nasilje nad ženama: istraživanje provedeno diljem EU-a”, objavljenom u ožujku 2014., pokazuje da je trećina svih žena u Europi iskusila fizičko ili seksualno nasilje barem jednom tijekom svog odraslog života, da je njih 20 % iskusilo uznemiravanje na internetu, da je svaka dvadeseta žena silovana, a više od jedne desetine žena pretrpjelo je seksualno nasilje koje je uključivalo uporabu sile, te naglašava da je potrebno suzbiti nasilje nad ženama u svim državama članicama EU-a, uključujući one koje još nisu ratificirale Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), s obzirom na razmjere problema, ozbiljne posljedice nasilja i njegov utjecaj na živote žena i društvo u cjelini; budući da su žene s invaliditetom češće žrtve obiteljskog nasilja i seksualnih napada u odnosu na žene bez invaliditeta;

| F. | budući da žene i djevojčice u EU-u strukturnu razliku među spolovima doživljavaju u raznim oblicima i u nizu okolnosti, uključujući diskriminaciju na temelju spola, spolno uznemiravanje, rodno uvjetovano nasilje i mizogini govor mržnje, čime se ozbiljno ograničava njihova mogućnost uživanja u vlastitim pravima i ravnopravnog sudjelovanja u društvu; budući da je 2017. godine pokret #MeToo ukazao na svijest o opsegu i intenzitetu spolnog uznemiravanja i seksualnog te rodno uvjetovanog nasilja s kojim se žene suočavaju; budući da je pokret #MeToo doveo do pozitivnog zamaha u pogledu rodne jednakosti, ali da su slučajevi seksualnog uznemiravanja te seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja i dalje učestali; budući da posljednjih godina izvješća ukazuju na sve veće protivljenje pravima žena i rodnoj jednakosti u EU-u; budući da žene u Uniji nisu ravnopravne u pogledu prava na pobačaj zbog različitih politika i zakonodavstava u državama članicama; |
| --- | --- |

F.

budući da žene i djevojčice u EU-u strukturnu razliku među spolovima doživljavaju u raznim oblicima i u nizu okolnosti, uključujući diskriminaciju na temelju spola, spolno uznemiravanje, rodno uvjetovano nasilje i mizogini govor mržnje, čime se ozbiljno ograničava njihova mogućnost uživanja u vlastitim pravima i ravnopravnog sudjelovanja u društvu; budući da je 2017. godine pokret #MeToo ukazao na svijest o opsegu i intenzitetu spolnog uznemiravanja i seksualnog te rodno uvjetovanog nasilja s kojim se žene suočavaju; budući da je pokret #MeToo doveo do pozitivnog zamaha u pogledu rodne jednakosti, ali da su slučajevi seksualnog uznemiravanja te seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja i dalje učestali; budući da posljednjih godina izvješća ukazuju na sve veće protivljenje pravima žena i rodnoj jednakosti u EU-u; budući da žene u Uniji nisu ravnopravne u pogledu prava na pobačaj zbog različitih politika i zakonodavstava u državama članicama;

| G. | budući da su u demokratskim društvima sloboda govora i okupljanja jedan od instrumenata kojima ljudi mogu sudjelovati u javnoj raspravi i pridonijeti društvenim promjenama; budući da su sloboda, pluralizam i neovisnost medija ključne komponente prava na slobodu izražavanja te su presudni za demokratsko funkcioniranje EU-a i njegovih država članica; budući da se novinari i drugi medijski djelatnici u EU-u suočavaju s višestrukim napadima, prijetnjama i pritiscima, pa čak i ubojstvima, od strane državnih i nedržavnih aktera; budući da je novinarka Daphne Caruana Galizia, koja se specijalizirala za istrage skandala povezanih s utajom poreza, poreznih prijevara, korupcije i pranja novca, ubijena na Malti nakon što je prijavila nekoliko prijetnji te budući da je za utvrđivanje identiteta počinitelja potrebno provoditi neovisne istrage kako bi ih se privelo pravdi; budući da mediji i organizacije civilnog društva imaju temeljnu ulogu u demokraciji; |
| --- | --- |

G.

budući da su u demokratskim društvima sloboda govora i okupljanja jedan od instrumenata kojima ljudi mogu sudjelovati u javnoj raspravi i pridonijeti društvenim promjenama; budući da su sloboda, pluralizam i neovisnost medija ključne komponente prava na slobodu izražavanja te su presudni za demokratsko funkcioniranje EU-a i njegovih država članica; budući da se novinari i drugi medijski djelatnici u EU-u suočavaju s višestrukim napadima, prijetnjama i pritiscima, pa čak i ubojstvima, od strane državnih i nedržavnih aktera; budući da je novinarka Daphne Caruana Galizia, koja se specijalizirala za istrage skandala povezanih s utajom poreza, poreznih prijevara, korupcije i pranja novca, ubijena na Malti nakon što je prijavila nekoliko prijetnji te budući da je za utvrđivanje identiteta počinitelja potrebno provoditi neovisne istrage kako bi ih se privelo pravdi; budući da mediji i organizacije civilnog društva imaju temeljnu ulogu u demokraciji;

| H. | budući da se u članku 21. stavku 1. Povelje o temeljnim pravima navodi da je zabranjena svaka diskriminacija na temelju spola, rase, boje kože, invaliditeta, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih osobina, vjere ili uvjerenja, jezika, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, dobi ili seksualne orijentacije; budući da su sloboda mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi zajamčene člankom 10. Povelje o temeljnim pravima i člankom 9. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da predvodnici javnog mnijenja i političari diljem EU-a prihvaćaju ustrajne rasističke i ksenofobne stavove koji se normaliziraju diljem zemalja članica, što potiče društvenu klimu koja pruža plodno tlo rasizmu, diskriminaciji i zločinima iz mržnje; budući da su ti stavovi suprotni zajedničkim europskim vrijednostima koje trebaju poštovati sve države članice; |
| --- | --- |

H.

budući da se u članku 21. stavku 1. Povelje o temeljnim pravima navodi da je zabranjena svaka diskriminacija na temelju spola, rase, boje kože, invaliditeta, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih osobina, vjere ili uvjerenja, jezika, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, dobi ili seksualne orijentacije; budući da su sloboda mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi zajamčene člankom 10. Povelje o temeljnim pravima i člankom 9. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da predvodnici javnog mnijenja i političari diljem EU-a prihvaćaju ustrajne rasističke i ksenofobne stavove koji se normaliziraju diljem zemalja članica, što potiče društvenu klimu koja pruža plodno tlo rasizmu, diskriminaciji i zločinima iz mržnje; budući da su ti stavovi suprotni zajedničkim europskim vrijednostima koje trebaju poštovati sve države članice;

| I. | budući da migranti, potomci migranata i članovi manjinskih socio-kulturnih skupina i dalje nailaze na raširenu diskriminaciju u cijelom EU-u i u svim područjima života; budući da se u studijama Agencije Europske unije za temeljna prava naglašava da žrtve s neregularnim boravištem nisu sklone prijaviti zlostavljanje bilo kojem javnom tijelu, a status imigranta povećava rizik od toga da postanu žrtve kaznenih djela; budući da su, unatoč brojnim pozivima Komisiji, poduzeti tek ograničeni koraci kako bi se zajamčila učinkovita zaštita manjina; |
| --- | --- |

I.

budući da migranti, potomci migranata i članovi manjinskih socio-kulturnih skupina i dalje nailaze na raširenu diskriminaciju u cijelom EU-u i u svim područjima života; budući da se u studijama Agencije Europske unije za temeljna prava naglašava da žrtve s neregularnim boravištem nisu sklone prijaviti zlostavljanje bilo kojem javnom tijelu, a status imigranta povećava rizik od toga da postanu žrtve kaznenih djela; budući da su, unatoč brojnim pozivima Komisiji, poduzeti tek ograničeni koraci kako bi se zajamčila učinkovita zaštita manjina;

| J. | budući da je Agencija Europske unije za temeljna prava postala centar izvrsnosti u pružanju dokaza o temeljnim pravima institucijama EU-a i državama članicama; |
| --- | --- |

J.

budući da je Agencija Europske unije za temeljna prava postala centar izvrsnosti u pružanju dokaza o temeljnim pravima institucijama EU-a i državama članicama;

Vladavina prava, demokracija i temeljna prava

| 1. | potvrđuje da su razdvajanje ovlasti i neovisnost sudstva ključni za osiguranje učinkovitog funkcioniranja vladavine prava u bilo kojem društvu; podsjeća da je taj koncept utvrđen u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima iz 1948. i članku 47. Povelje o temeljnim pravima, a naročito u načelima jednakosti pred zakonom, pretpostavci nedužnosti i pravu na pošteno i javno saslušanje pred nadležnim, neovisnim i nepristranim sudom osnovanim u skladu s važećim pravom; podsjeća da su te temeljne vrijednosti nadahnule uvodne članke Ugovorâ EU-a koje su sve države članice dobrovoljno potpisale i koje su se obvezale poštovati; izjavljuje da se ni nacionalnom suverenošću ni supsidijarnošću ne može opravdati sustavno odbijanje neke države članice da poštuje temeljne vrijednosti Europske unije i Ugovore EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da je vladavina prava dio zaštite svih vrijednosti navedenih u članku 2. UEU-a te preduvjet za nju; poziva sve relevantne dionike na europskoj i nacionalnoj razini, uključujući vlade, parlamente i pravosuđe da pojačaju napore usmjerene na održavanje i jačanje vladavine prava; podsjeća da su ti sudionici odgovorni za rješavanje zabrinutosti u vezi s vladavinom prava te da imaju važnu ulogu u sprečavanju erozije vladavine prava, što nije bezuvjetna primjena zakona, nego naše demokratsko prihvaćanje primjene zakona uz strogo poštovanje međunarodnih konvencija, a osobito prava demokratske oporbe i manjina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | snažno osuđuje napore nekih vlada država članica da oslabe razdvajanje ovlasti i neovisnost sudstva; izražava zabrinutost jer, unatoč činjenici da je većina država članica donijela zakonodavstvo u cilju jamčenja neovisnosti i nepristranosti sudstva u skladu sa standardima Vijeća Europe, i dalje postoje problemi u načinu na koji se ti standardi primjenjuju, čime se nacionalna pravosuđa izlažu političkom utjecaju te se potiče javna predodžba o uplitanju u sudske postupke i pristranosti među pojedinim sucima. podsjeća da Komisija, u skladu s člankom 17. stavkom 1. UEU-a i kao zaštitnica Ugovorâ ima legitimitet i nadležna je osigurati provedbu Ugovorâ i mjera koje su institucije donijele na temelju Ugovorâ, uključujući pobrinuti se za to da sve države članice poštuju načela vladavine prava i ostale vrijednosti utvrđene u članku 2. UEU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prima na znanje napore Komisije i Vijeća da se zajamči da sve države članice u cijelosti poštuju vladavinu prava, demokraciju i temeljna prava, ali i ograničen učinak postupaka pokrenutih na temelju članka 7. stavka 1. UEU-a; smatra da bi EU trebao moći pokrenuti postupke zbog povrede protiv država članica koje se više ne drže vrijednosti iz članka 2. UEU-a i da bi trebalo aktivirati članak 7. UEU-a u slučaju neuspjeha svih ostalih pravnih lijekova; smatra da nemogućnost EU-a da stane na kraj ozbiljnim i stalnim kršenjima vrijednosti iz članka 2. UEU-a u nekim državama članicama narušava povjerenje između država članica, kao i vjerodostojnost Unije; naglašava, osim toga, da stalno nekažnjavanje utvrđenih odstupanja potiče druge države članice da idu istim putem; poziva Vijeće da ispita i prati sve prijedloge Europske komisije i Europskog parlamenta koji se odnose na postupke povrede i moguće sankcije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na potrebu za provođenjem nepristrane i redovite procjene stanja vladavine prava, demokracije i temeljnih prava u svim državama članicama; naglašava da bi se ta procjena trebala temeljiti na objektivnim kriterijima; u tom pogledu podsjeća da Vijeće također ima ulogu u očuvanju vladavine prava i drugih vrijednosti iz članka 2. UEU-a i pozdravlja napore određenih država članica za uvođenje u okviru Vijeća redovne procjene stanja vladavine prava u svakoj državi članici; poziva Vijeće da brzo poduzme daljnje korake u tom smislu; nadalje podsjeća na Rezoluciju Parlamenta od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (13); ponavlja svoj poziv Komisiji da na temelju članka 295. UFEU-a podnese prijedlog o sklapanju Pakta Unije za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava u obliku međuinstitucijskog sporazuma kojim se utvrđuju aranžmani za olakšavanje suradnje između institucija Unije i država članica u okviru članka 7. UEU-a; smatra da bi to bio pravedan, uravnotežen, redovit i preventivan mehanizam za rješavanje mogućih kršenja vrijednosti navedenih u članku 2. UEU-a koji bi mogao funkcionirati slično europskom semestru za ekonomsku politiku; podsjeća na neodvojivu vezu koja postoji između vladavine prava i temeljnih prava te da je potrebno još više podizati razinu osviještenosti svih Europljana o zajedničkim vrijednostima EU-a i o Povelji; ističe važnost toga da Europski parlament pošalje ad hoc izaslanstva u države članice kad postoje jasni dokazi o ozbiljnim kršenjima demokracije, vladavine prava i temeljnih prava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | dijeli stajalište da bi se svaka procjena vladavine prava trebala temeljiti na čvrstim, objektivnim i usporedivim podacima i analizi; podsjeća da bi temeljna prava trebala biti uključena u procjenu učinka svih zakonodavnih prijedloga; u tom pogledu pozdravlja novi Informacijski sustav Europske unije o temeljnim pravima (EFRIS) u okviru Agencije EU-a za temeljna prava, kojim će se objediniti sve postojeće informacije relevantne za temeljna prava prikupljene u okviru različitih mehanizama na razini UN-a, Vijeća Europe i EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da glavni prioritet Europske unije ostaje poboljšanje kvalitete, neovisnosti i učinkovitosti nacionalnih pravosudnih sustava, a posebno sudaca, državnih odvjetnika i odvjetnika; naglašava da postoji hitna potreba za uvođenjem rodno osjetljive perspektive u pravne i pravosudne sustave država članica, uključujući razvoj rodne komponente i njezino uključivanje u programe osposobljavanja za cjelokupno pravosudno osoblje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da korupcija ne predstavlja samo znatnu sustavnu prepreku za ostvarenje demokracije i poštovanje vladavine prava, nego može dovesti i do brojnih kršenja temeljnih prava i zbog čega je ona ozbiljna prijetnja načelu pravednog postupanja prema svim građanima; izražava zabrinutost u vezi sa zakonodavnim inicijativama koje se iznose u nekim državama članicama i koje bi mogle poništiti reforme koje su prethodno poduzete kako bi se pojačalo sprečavanje korupcije; u tom pogledu poziva sve države članice i institucije EU-a da se odlučno bore protiv sustavne korupcije i izrade učinkovite instrumente za sprečavanje, suzbijanje i sankcioniranje korupcije te za borbu protiv prijevara, kao i za redovni nadzor uporabe javnih sredstava; u tu svrhu poziva države članice i institucije EU-a da omoguće hitno uspostavljanje Ureda europskog javnog tužitelja; poziva države članice koje još nisu objavile svoju namjeru da se priključe Uredu europskog javnog tužitelja da to učine; u tom pogledu žali zbog odluke Komisije da ne objavi drugo dvogodišnje izvješće o stanju korupcije u EU-u i poziva je da nastavi objavljivati svoja izvješća usmjerena protiv korupcije; naglašava da činjenica da su informativni članci o suzbijanju korupcije dio europskog semestra nije dovoljno učinkovita za neupitno uvrštavanje korupcije na dnevni red; pozdravlja izjavu Komisije u njezinoj Komunikaciji naslovljenoj „Borba protiv korupcije u EU-u” da će tražiti odobrenje za sudjelovanje u Skupini država protiv korupcije (GRECO), mreži za suzbijanje korupcije koju je uspostavilo Vijeće Europe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe važnost slobode kretanja i boravka kao jednog od najvažnijih temeljnih prava koje jamči EU; naglašava da Brexit izravno utječe na živote milijuna europskih građana, posebno građana EU-a koji borave u Ujedinjenoj Kraljevini i državljana Ujedinjene Kraljevine koji žive u 27 država članica EU-a te ističe da bi zaštita temeljnih prava ljudi trebala imati istu važnost kao i drugi aspekti; poziva da se temeljna prava građana EU-a i njihovih obitelji koji su se kretali unutar Unije u skladu sa slobodom kretanja očuvaju i nakon Brexita; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da se svakim djelovanjem ili mjerom protiv organiziranog kriminala ili terorizma moraju poštovati norme EU-a u pogledu temeljnih prava; sa zabrinutošću utvrđuje da javna tijela sve više primjenjuju administrativne mjere koje nisu u skladu s načelima vladavine prava te da se politike u tom području šire na sve veći broj kaznenih djela i zločina, posebice u okviru mjera poduzetih u izvanrednim stanjima; poziva države članice da svaki hitan zakon usklade s načelom svrhe, proporcionalnosti i nužnosti te da se mjere poduzete u tom okviru jasno vremenski ograniče i demokratski i redovito kontroliraju; odbacuje svaku zabunu između imigracije i terorizma i svaku primjenu mjera za borbu protiv terorizma u svrhu kontroliranja određenih migracijskih kretanja; |
| --- | --- |

10.

Migracije

| 11. | osuđuje zlouporabu i kršenje ljudskih prava s kojima se suočavaju određeni migranti i izbjeglice, osobito u odnosu na pristup državnom teritoriju, uvjete prihvata, postupke azila, zadržavanje pri useljavanju i zaštitu ranjivih osoba, te ističe važnost toga da države članice poštuju i u cijelosti prenose zajednički paket mjera za azil koji je donijela Unija; podsjeća da djeca čine gotovo trećinu tražitelja azila i da su osobito ranjiva; poziva EU i njegove države članice da ojačaju napore kako bi se spriječili nestanci maloljetnika bez pratnje; podsjeća da je pravo na azil izričito zaštićeno člankom 18. Povelje; sa zabrinutošću primjećuje da ubrzani postupci i popisi sigurnih zemalja, ali i postupak vraćanja u okviru propisa iz Dublinske uredbe, izlažu tražitelje azila koji su ujedno pripadnici skupine LGBTI povećanom riziku od vraćanja prije nego što dobiju mogućnost potkrijepiti svoj zahtjev za azil u trećim zemljama ili drugim državama članicama, i to u slučajevima kada strahuju od progona na temelju seksualne orijentacije, rodnog identiteta, rodnog izražavanja ili spolnih obilježja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice da od svojih nadležnih tijela zatraže ispitivanje mogućnosti postizanja legitimnih ciljeva s pomoću mjera koje su manje prisilne od zadržavanja te da odabir zadržavanja u slučaju tražitelja azila, izbjeglica i migranata u cijelosti opravdaju činjenicama i pravnim obrazloženjem; podsjeća da su sve države članice potpisnice Ženevskih konvencija te su stoga obvezne zajamčiti da se sve njihove odredbe poštuju bez obzira na okolnosti. naglašava dvostruku diskriminaciju s kojom se suočavaju žene, kao migrantice i kao žene, i posebne okolnosti na koje mogu naići tijekom svojeg migracijskog puta, posebice u centrima za zadržavanje ili prihvat, a koje se posebno odnose na uznemiravanje i ugrožavanje njihove sigurnosti, fizičkog integriteta i privatnosti, kao i na njihovu potrebu za pristupom higijenskim proizvodima i reproduktivnoj njezi; zahtijeva uspostavu i jačanje sustava zaštite žena kako bi se spriječilo i reagiralo na nasilje, zlostavljanje, zanemarivanje i iskorištavanje s kojim se one suočavaju, u skladu s obvezama utvrđenima u Akcijskom planu iz Vallette; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da je UNICEF imao priliku mnogo puta podsjetiti na to da zadržavanje ne može ni u kojem slučaju biti u najboljem interesu djeteta te da je potrebno razviti alternative zadržavanju neovisno o tome jesu li djeca u pratnji svoje obitelji; poziva na razvoj i uspostavu posebnih postupaka kako bi se zajamčila zaštita sve djece, u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta; naglašava da su žene i djeca odvajanjem od članova obitelji, pa i u okviru zadržavanja, izloženi većim rizicima; nadalje naglašava važnost načela najboljeg interesa djeteta u svim aspektima koji se odnose na djecu, kao i praktičnu provedbu prava na saslušanje; podsjeća da se člankom 14. Povelje o temeljnim pravima i člankom 28. Konvencije UN-a o pravima djeteta jamči pravo na obrazovanje svakom djetetu, uključujući djecu migrante i izbjeglice bez obzira na njihov status, bez pratnje i s pratnjom te uz izbjegavanje odvojenog školovanja i segregacije; stoga poziva države članice da djeci migrantima i izbjeglicama zajamče pristup formalnom i neformalnom obrazovanju odmah nakon njihova dolaska; naglašava da bi države članice trebale osigurati učinkovitu potporu djeci migrantima i izbjeglicama kroz jezičnu, socijalnu i psihološku potporu koja se temelji na pojedinačnoj procjeni njihovih potreba; zabrinut je zbog specifičnih potreba i ranjivosti tražitelja azila iz marginaliziranih skupina te poziva države članice da zajamče da se zadovolje njihove specifične potrebe za sigurnošću, zdravstvenom skrbi te za pravnim priznavanjem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na to da se djelovanje Unije u području migracija mora temeljiti na načelu solidarnosti te osuđuje one države članice koje svojim djelovanjem očito krše to načelo; poziva Vijeće da brzo provede reformu Dublinske uredbe koju trenutačno blokira, čime sprečava pravilan rad zajedničkog europskog sustava azila; naglašava da bi države članice trebale nastaviti uvoditi kombinacije programa povezanih sa zaštitom, kao što su preseljenje i humanitarni prihvat, kojima se osobama kojima je potrebna međunarodna zaštita može dati mogućnost ulaska u EU kako bi zatražili azil; potiče države članice da olakšaju dodjelu humanitarnih viza i provedbu redovitih programa mobilnosti u cilju promicanja zakonitih i sigurnih putova u EU, posebno za osobe kojima je potrebna zaštita te kako bi tim osobama zajamčili pristup uslugama i temeljnim pravima, neovisno o njihovu statusu; naglašava da države članice moraju preuzeti odgovornost za eksternalizaciju migracijskih politika EU-a, uključujući suradnju s trećim zemljama u kojima je Visoki povjerenik UN-a za izbjeglice (UNHCR) prijavio slučajeve teškog kršenja i zlostavljanja ljudskih prava; smatra da bi Unija trebala imati ključnu ulogu u naporima u pogledu preseljenja na svjetskoj razini; podsjeća da se svakom radnjom koju poduzima država članica, kada djeluje u području primjene prava EU-a, moraju poštovati prava i načela Povelje EU-a o temeljnim pravima; poziva države članice da učinkovito zajamče pojedinačno pravo na azil i prihvate premještanje izbjeglica iz država članica koje su najviše pogođene velikim brojem dolazaka; također poziva države članice da poštuju načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja te da uvedu odgovarajuće proceduralne zaštitne mjere u svoje postupke azila i granične postupke; snažno osuđuje činjenicu da neke države članice nisu u skladu sa zakonodavstvom EU-a u području azila i vraćanja te krše prava migranata i tražitelja azila, primjerice tako što ne omogućuju učinkovit pristup postupcima azila, ne pružaju jasne informacije o pravnim lijekovima nakon odluke o vraćanju, uskraćuju migrantima i tražiteljima azila hranu te ih automatski i sustavno zadržavaju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznaje rad različitih nevladinih organizacija koje djeluju u Sredozemlju radi spašavanja života i pružanja humanitarne pomoći onima kojima je to potrebno; podsjeća na to da je spašavanje na moru pravna obveza propisana međunarodnim pravom s obzirom na to da se u članku 98. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora, koju su ratificirale sve države članice i sama Unija, navodi obveza pružanja pomoći svim osobama koje se nađu u opasnosti na moru; podsjeća na svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o smjernicama za države članice kako bi se spriječila kriminalizacija humanitarne pomoći (14); poziva države članice da podrže nevladine organizacije i da ne ometaju njihov rad te poziva Europsku komisiju i države članice da razviju i zajamče operacije potraga i spašavanja; zahtijeva od EU-a i država članica da dodijele dostatna sredstva za aktivnosti traganja i spašavanja u kontekstu humanitarne operacije na europskoj razini; poziva države članice da prenesu izuzeće u pogledu humanitarne pomoći iz Direktive o olakšavanju u cilju smanjenja neželjenih posljedica koje Paket mjera povezanih s posrednicima ima za građane i organizacije koji pružaju humanitarnu pomoć migrantima i za socijalnu koheziju društva koje prima useljenike; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da bi rješavanje slabosti i specifičnih potreba svih migranata trebalo biti sastavni dio procesa integracije; podsjeća na to da je procjenu potreba migranata potrebno provoditi redovno i sve dok je ona potrebna, s obzirom na to da se njihova situacija i potrebe mogu promijeniti i znatno razlikovati ovisno o zemlji njihova porijekla; naglašava činjenicu da je spajanje s članovima obitelji moćan alat za osnaživanje migranata koji im pruža osjećaj da se mogu početi osjećati kod kuće i integrirati u svoje novo društvo domaćina; podsjeća na to da sama politika prihvata nije dovoljna te da je izazov s kojim se suočava EU provedba učinkovite politike integracije; u tom smislu poziva na jačanje razmjene među državama članicama dobrih praksi u pogledu integracije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prima na znanje uspostavu nekoliko novih opsežnih informacijskih sustava i cilj poboljšanja njihove interoperabilnosti, pri čemu treba očuvati potrebne zaštitne mehanizme, posebno kada je riječ o zaštiti podataka i privatnosti; poziva države članice na uvođenje posebnih zaštitnih mjera kojima bi se zajamčilo da se interoperabilnošću opsežnih IT sustava poštuju temeljna prava svih građana, s posebnom pažnjom usmjerenom na prava djece ili ranjivih osoba, kao što su podnositelji zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili osobe koje uživaju međunarodnu zaštitu, kao i na profiliranje; poziva države članice da osiguraju da se provedbom interoperabilnosti ispunjavaju i ciljevi zaštite djece, na primjer identifikacija nestale djece i pružanje pomoći pri spajanju obitelji; |
| --- | --- |

17.

Prava žena

| 18. | sa zabrinutošću primjećuje da se u dokumentu Agencije Europske unije za temeljna prava iz 2017. pod nazivom „Izazovi za ljudska prava žena u EU-u” potvrđuje da se žene i djevojčice u EU-u stalno suočavaju sa spolnom diskriminacijom, seksističkim govorom mržnje i rodno uvjetovanim nasiljem, čime se ozbiljno ograničava njihova mogućnost uživanja u vlastitim pravima i ravnopravnog sudjelovanja u društvu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sa zabrinutošću primjećuje da je u izvješću Europskog foruma osoba s invaliditetom pod nazivom „Ending forced sterilisation of women and girls with disabilities” (Okončavanje prisilne sterilizacije žena i djevojčica s invaliditetom) utvrđeno da se žene s invaliditetom i dalje suočavaju s proizvoljnim odlukama koje dovode do sterilizacije bez njihova znanja, pristanka ili odobrenja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | u tom pogledu poziva države članice da razmotre šest glavnih područja djelovanja za jačanje svoje predanosti očuvanju dostojanstva i prava žena i djevojčica, kako je predloženo u izvješću Agencije: omogućiti tijelima za ravnopravnost da se bave cijelim nizom pitanja koja utječu na prava žena, od ravnopravnosti spolova do nasilja nad ženama; poboljšati sigurnosti na internetu; učinkovitije promicati ravnopravnost spolova u obrazovanju i cjeloživotnom učenju; uvesti rodne kvote kao odvažan korak prema pozitivnom djelovanju; uključiti ravnopravnost spolova u koordinaciju ekonomskih politika u cijelom EU-u s pomoću europskog semestra; te poboljšati prikupljanje podataka i širenje znanja o svim oblicima diskriminacije i nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | snažno osuđuje sve oblike nasilja nad ženama i stoga ponovno poziva Komisiju da podnese zakonodavni akt za potporu državama članicama u sprečavanju i iskorjenjivanju svih oblike nasilja nad ženama i djevojčicama te rodno uvjetovanog nasilja; poziva Vijeće da aktivira prijelaznu klauzulu donošenjem jednoglasne odluke o utvrđivanju nasilja nad ženama i djevojčicama (i drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja) kao područja kriminaliteta iz članka 83. stavka 1. UFEU-a; pozdravlja činjenicu da je EU 13. lipnja 2017. potpisao pristupanje Istanbulskoj konvenciji, jer je riječ o prvom sveobuhvatnom i pravno obvezujućem instrumentu za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama, uključujući rodno uvjetovano nasilje na međunarodnoj razini, unatoč ograničenju na samo dva mandata; žali zbog toga što je dosad samo 20 država članica ratificiralo Sporazum; žali zbog toga što su rasprave o ratifikaciji Istanbulske konvencije u nekim državama članicama bile popraćene obmanjujućim tumačenjima definicije rodno uvjetovanog nasilja i roda; potiče preostale države članice i Vijeće da bez odlaganja zaključe postupak pristupanja EU-a Konvenciji i da se dogovore o Kodeksu ponašanja radi jamčenja provedbe Konvencije od strane EU-a; potiče Komisiju i države članice da na sve moguće načine pruže podršku organizacijama civilnog društva koje rade sa žrtvama rodno uvjetovanog nasilja, uključujući redovitu financijsku potporu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da seksizam i rodni stereotipi, koji su doveli do diskriminacije žena i dominacije nad njima, znatno utječu na temeljna prava žena u svim područjima života; podsjeća na to da su žene često žrtve višestruke diskriminacije zbog, među ostalim, svoje pripadnosti etničkoj manjini, seksualne orijentacije, invaliditeta ili statusa migranta; naglašava činjenicu da je na svim razinama i za sve dobi potrebno obrazovanje o jednakosti žena i muškaraca, nestereotipnim rodnim ulogama i poštovanju osobnog integriteta kako bi se učinkovito odgovorilo na sve oblike diskriminacije; potiče države članice da na odgovarajući način riješe to pitanje u školskim kurikulumima; žali zbog toga što se žene i dalje suočavaju s nejednakostima na radnom mjestu, kao što su manja stopa zaposlenosti, razlika u plaći, veća pojava zapošljavanja na nepuno radno vrijeme, manja prava na mirovinu, segregacija u karijeri i niži stupanj napredovanja; poziva države članice da riješe ključne strukturne prepreke ekonomskom osnaživanju žena i nedovoljnoj zastupljenosti žena u radu, donošenju odluka i politici, što je rezultat višestrukih i međusobno povezanih oblika nejednakosti, stereotipa i diskriminacije u privatnoj i javnoj sferi; poziva države članice da donesu mjere za učinkovitu borbu protiv spolnog uznemiravanja i nasilja na javnim mjestima, na radnom mjestu i izvan interneta te na internetu te da žrtvama rodno uvjetovanog nasilja pruže odgovarajući broj skloništa te ciljane i integrirane usluge podrške, uključujući podršku i savjetovanje nakon proživljene traume; poziva države članice da razmjenjuju najbolje prakse te da policijskom i pravosudnom osoblju pružaju redovito osposobljavanje o svim oblicima nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izražava podršku demonstracijama održanim u nekoliko država članica tijekom 2017. nakon nazadovanja u pogledu prava u okviru spolne i reproduktivne zdravstvene skrbi te opsežnu medijsku popraćenost slučajeva seksualnog uznemiravanja; odlučno naglašava da je odbijanje pružanja usluga u vezi sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, uključujući siguran i zakonit pobačaj, jedan od oblika nasilja nad ženama i djevojčicama; ponavlja da žene i djevojčice moraju imati kontrolu nad svojim tijelima i svojom seksualnošću; potiče države članice EU-a na to da poduzmu učinkovite korake za poštovanje i zaštitu spolnih i reproduktivnih prava žena povezanih s nizom građanskih, političkih, gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava, među ostalim i prava na fizički integritet, zdravlje, zaštitu od mučenja i zlostavljanja te prava na privatnost, jednakost i nediskriminaciju; u tom pogledu ističe da osobe s invaliditetom imaju pravo uživati sva svoja temeljna prava na jednakoj osnovi kao i svi ostali; poziva države članice da zajamče sveobuhvatan spolni odgoj te da osiguraju ženama pristup planiranju obitelji i cjelokupnom rasponu usluga povezanih sa spolnim i reproduktivnim zdravljem, uključujući moderne metode kontracepcije te siguran i zakonit pobačaj; napominje da bi to trebalo uključivati ukidanje zakona, politika i praksi kojima se krše ta prava kao i sprečavanje smanjenja postojeće zaštite; ustraje u tome da Unija mora imati ulogu u podizanju razine osviještenosti i promicanju najboljih praksi; |
| --- | --- |

23.

Sloboda medija, sloboda izražavanja i sloboda okupljanja

| 24. | podsjeća da se u članku 11. Povelje o temeljnim pravima utvrđuje pravo svakog pojedinca na vlastito mišljenje bez uplitanja, pravo na slobodu izražavanja i pravo na traženje, primanje i širenje informacija i ideja putem bilo kojeg medija i bez obzira na granice; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da su javno razmatranje i javna rasprava ključni za funkcioniranje demokratskih društava i u tom kontekstu potiče EU i države članice da poduzmu daljnje korake u cilju očuvanja i zaštite slobode govora i okupljanja kao osnovnih načela demokratskih procesa; podsjeća na to da su, u skladu s izvješćem glavnog tajnika Vijeća Europe o stanju demokracije, ljudskih prava i vladavine prava za 2017., mogućnosti za miran prosvjed podložne nepropisnim ograničenjima; u tom smislu snažno osuđuje sve veća ograničenja u pogledu slobode okupljanja, pri čemu su vlasti u nekim slučajevima primijenile nerazmjernu silu protiv mirnih prosvjednika; podsjeća na to da službenici koji izvršavaju kazneni progon moraju u obavljanju svoje dužnosti poštovati i štititi ljudsko dostojanstvo te održavati i podržavati ljudska prava svih osoba; ističe da je glavna zadaća policijskih snaga osigurati zaštitu i sigurnost građana te da se svaka prekomjerna i neopravdana uporaba sile koju je primijenio službenik koji izvršava kazneni progon mora podvrgnuti nepristranim i iscrpnim istragama nadležnog tijela svake države članice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice da poduzmu odgovarajuće mjere za zaštitu i promicanje pluralističkih, neovisnih i slobodnih medija; snažno osuđuje trendove u određenim državama članicama kojima se nastoji postići koncentracija medijskih kuća u rukama poslovnih ljudi koje podupire vlast te zlouporabu javnih medija samo za širenje vladinih poruka; napominje da je uloga medija poticanje zdravog razmatranja te da su mediji stoga stup demokracije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izražava zabrinutost zbog toga što se na nacionalnoj razini u državama članicama EU-a može utvrditi tek mali broj posebnih pravnih okvira ili okvira politika za zaštitu novinara i medijskih djelatnika od nasilja, prijetnji i zastrašivanja; podsjeća da bi, prema mišljenju Vijeća Europe, zloupotreba i zločini protiv novinara mogli potaknuti potencijalno visok stupanj autocenzure koji sam po sebi ima ozbiljan učinak na slobodu izražavanja i narušava prava građana na informiranje i sudjelovanje; izražava duboku zabrinutost zbog toga što se u državama članicama i dalje događaju ubojstva novinara; potiče nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva da poduzmu sve moguće mjere za sprečavanje takvog nasilja, da pojačaju suradnju s EUROPOL-om i da ubrzaju istrage o ubojstvima novinara u EU-u; zabrinut je i zbog nesigurnih radnih uvjeta mnogih novinara i medijskih djelatnika i razine fizičkog i psihološkog nasilja kojemu su izloženi, što može ograničavati njihove mogućnosti za rad, naštetiti kvaliteti novinarstva i izražavanju novinarske raznolikosti; ističe važnost projekata na razini cijelog EU-a, kao što su projekt za praćenje medijskog pluralizma (Media Pluralism Monitor) i projekt za praćenje slobode medija (Mapping Media Freedom) u okviru kojih se ocjenjuju rizici za medijski pluralizam diljem Europe, utvrđuju ograničenja, prijetnje i povrede koje utječu na slobodu medija, provode kampanje podizanja razine osviještenosti i pruža potpora novinarima koji su pod prijetnjom te potpora za prekogranično istraživačko novinarstvo; ističe da bi u okviru novog VFO-a trebalo osigurati financiranje za takva i slična pitanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe ključnu ulogu zviždača u zaštiti javnog interesa i promicanju kulture javne odgovornosti i integriteta i u javnim i privatnim institucijama; ističe da su zviždači ključan element istraživačkog novinarstva i neovisnosti medija; osuđuje prijetnje, odmazde i osude s kojima se zviždači i dalje suočavaju u EU-u; u tom kontekstu podsjeća na svoju Rezoluciju od 24. listopada 2017. o legitimnim mjerama za zaštitu zviždača koji objavljivanjem povjerljivih podataka trgovačkih društava i javnih tijela djeluju u javnom interesu (15); ističe da je, u skladu s Komunikacijom Komisije o jačanju zaštite zviždača na razini EU-a od 23. travnja 2018. (16), samo deset država članica uvelo sveobuhvatne zakone o zaštiti zviždača; pozdravlja prijedlog Komisije od 23. travnja 2018. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (17) i naglašava da je važno da suzakonodavci brzo djeluju kako bi se prijedlog mogao donijeti prije isteka ovog zakonodavnog saziva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja komunikaciju Komisije od 26. travnja 2018. naslovljenu „Suzbijanje dezinformacija na internetu: europski pristup” (18) i mjere koje obuhvaća, a koje imaju za cilj stvaranje transparentnijeg, pouzdanijeg i odgovornijeg internetskog ekosustava, poboljšanje sigurnosti i otpornosti izbornih postupaka, poticanje obrazovanja i medijske pismenosti, povećanje potpore kvalitetnom novinarstvu i jačanje strateških komunikacijskih sposobnosti Unije; izražava zabrinutost zbog potencijalne prijetnje koju bi lažne vijesti mogle predstavljati za slobodu govora i izražavanja te za neovisnost medija, a istovremeno ističe negativne učinke koje bi širenje lažnih vijesti moglo imati na kvalitetu političke rasprave i informirano sudjelovanje građana u demokratskom društvu; smatra da se vlastito mišljenje može prije svega stvoriti razvojem obrazovanja i osposobljavanja u pogledu kritičkog razmišljanja; ističe da bi se političke stranke i privatni ili javni subjekti unutar i izvan EU-a mogli koristiti političkim profiliranjem i manipuliranjem informacijama te predstavljati prijetnju demokratskim vrijednostima EU-a, kao što je pokazao skandal u kojemu su sudjelovali Cambridge Analytica i Facebook; poziva Komisiju da nastavi s djelovanjem kojem je cilj spriječiti te prakse i jamčiti zaštitu podataka, transparentnost i kibernetičku sigurnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izražava zabrinutost zbog prepreka radu boraca za ljudska prava, uključujući organizacije civilnog društva koje djeluju u području temeljnih prava i demokracije, što obuhvaća ozbiljna ograničavanja slobode udruživanja i govora tih organizacija i građana te ograničavanja u pogledu financiranja; prepoznaje ključnu ulogu tih organizacija u ostvarivanju temeljnih prava i vrijednosti za sve i naglašava da bi one trebale moći obavljati svoj posao u sigurnom okruženju uz snažnu potporu; zabrinut je zbog zatvaranja prostora djelovanja civilnog društva u određenim državama članicama; poziva EU i države članice da proaktivno riješe temeljne uzroke smanjenja tog prostora djelovanja i da očuvaju temeljna prava; ponovno poziva na odgovarajuće financiranje EU-a, kako je istaknuto u rezoluciji Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o uspostavi instrumenta za europske vrijednosti (EVI) (19) radi pružanja potpore organizacijama civilnog društva koje se bave promicanjem temeljnih vrijednosti u Europskoj uniji i radi sprečavanja zlouporabe takvog financiranja; |
| --- | --- |

30.

Rasizam, ksenofobija, diskriminacija, govor mržnje i drugi oblici netolerancije

| 31. | ističe da bi se EU i države članice trebale učinkovito boriti protiv pojave diskriminirajućih i nasilnih incidenata povezanih se školovanjem djece migranata i izbjeglica, djece pripadnika romske zajednice i drugih manjina te ih rješavati s pomoću kaznenog progona i promicanjem uzajamnog razumijevanja i socijalne kohezije; potiče države članice da zajamče da redovni školski kurikulum obuhvaća djelotvorne mjere kojima se jamči i promiče poštovanje različitosti, međukulturnog razumijevanja i ljudskih prava; u tu svrhu potiče države članice EU-a da u školama promiču uključivo obrazovanje od najranije dobi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da su nasilje i kaznena djela potaknuti rasizmom, ksenofobijom ili vjerskom netolerancijom ili predrasudama na temelju invaliditeta, seksualne orijentacije ili rodnog identiteta pojedinca primjeri zločina iz mržnje; osuđuje sve vrste slučajeva zločina iz mržnje i govora mržnje koji se u EU-u događaju na dnevnoj osnovi te se u nekim državama članicama smatraju uobičajenima; najsnažnije osuđuje porast pokreta krajnje desnice i zabrinut je zbog trivijaliziranja govora mržnje koji se mogu pripisati nekim političkim ličnostima; poziva na nultu toleranciju prema bilo kakvoj diskriminaciji na bilo kojem temelju; poziva Vijeće da odmah odblokira i zaključi pregovore o Direktivi o jednakom postupanju; podsjeća na to da se Okvirnom odlukom Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenog 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima, koju su države članice trebale provesti do 28. studenog 2010., predviđa pravna osnova za sankcioniranje pravnih osoba koje javno potiču na nasilje ili mržnju protiv pripadnika manjina; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća da države članice koje sustavno evidentiraju, prikupljaju i godišnje objavljuju rodno raščlanjene podatke o svim oblicima diskriminacije i zločina iz mržnje to čine isključivo u svrhu utvrđivanja uzroka i borbe protiv diskriminacija, nadalje podsjeća da su ti podaci potpuno anonimno kako bi se isključilo svako profiliranje ili „etničke” statistike istovremeno omogućujući državama članicama, kao i drugim ključnim dionicima, da razviju učinkovite i na dokazima utemeljene pravne i političke odgovore na te pojave; podsjeća na to da sve podatke treba prikupljati u skladu s nacionalnim pravnim okvirima i zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka; pozdravlja činjenicu da je skupina na visokoj razini za borbu protiv rasizma, ksenofobije i ostalih oblika netolerancije izradila vodeća načela o zločinu iz mržnje za tijela kaznenog progona te o pristupu pravosuđu, zaštiti i podršci za žrtve zločina iz mržnje; ponavlja da su zlostavljanje na internetu i osvetnička pornografija novi oblici kaznenog djela na internetu koji mogu imati iznimno ozbiljan utjecaj, posebno na mlade i djecu; podsjeća u tom smislu na nužnost medijske i informacijske pismenosti, posebno djece, kako bi se zajamčilo odgovorno korištenje internetom; izražava zabrinutost zbog malobrojnih prijava zločina iz mržnje zbog neprimjerenih zaštitnih mjera i neuspjeha nadležnih tijela u ispravnom istraživanju i donošenju presuda za zločine iz mržnje u državama članicama; stoga ustraje na potrebi da se žrtve potakne da ukažu na slučajeve govora mržnje ili diskriminacije te da im se dodijeli odgovarajuća zaštita i potpora; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice da nastave ulagati napore u osiguranje učinkovite praktične provedbe Direktive Vijeća 2000/43/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (Direktiva o rasnoj jednakosti) (20) te da osiguraju učinkovitu provedbu Okvirne odluke o rasizmu i ksenofobiji kako bi se riješili problemi trajne diskriminacije Roma, antisemitizma, islamofobije, afrofobije, anticiganizma i aporofobije; ističe da bi države članice trebale donijeti ili preispitati i, prema potrebi, izmijeniti svoje nacionalne strategije za integraciju kako bi se zajamčilo da sve osobe imaju stvarne ovlasti za učinkovito sudjelovanje u procesu uključivanja, i to promicanjem i zaštitom njihovih temeljnih prava; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izražava zabrinutost zbog toga što 2017. nije bilo znatnog poboljšanja u pogledu ostvarenja ciljeva nacionalnih strategija za integraciju Roma; ističe da sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova nisu povezana s nacionalnim strategijama za integraciju Roma te često ne donose korist Romima; osuđuje sve slučajeve diskriminacije, segregacije, govora mržnje, zločina iz mržnje i socijalnog isključivanja s kojima se suočavaju Romi; osuđuje stalnu diskriminaciju Roma u pogledu pristupa stanovanju (naročito prisilne deložacije), zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, tržištu rada, pravdi i jednakosti pred zakonom; upozorava da su romska djeca i žene osobito ranjivi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | žali zbog činjenice da su 2017. pripadnici skupine LGBTI još uvijek bili žrtve zlostavljanja, uznemiravanja i nasilja te da su se suočavali s višestrukom diskriminacijom i mržnjom, između ostalog u područjima obrazovanja, zdravlja, stanovanja i zapošljavanja; zabrinut je zbog kontinuirane stigmatizacije na temelju rodne pripadnosti, diskriminacije pripadnika zajednice LGBTI i nasilja nad njima i činjenice da tijela za izvršavanje zakonodavstva ne raspolažu dovoljnim znanjem i ne poduzimaju dovoljne mjere, osobito u pogledu transrodnih osoba i marginaliziranih pripadnika zajednice LGBTI te potiče države članice da usvoje zakone i politike za borbu protiv homofobije i transfobije; snažno osuđuje promicanje i praksu konverzijskih terapija nad pripadnicima skupine LGBTI te potiče države članice da kriminaliziraju takve prakse; također snažno osuđuje patologizaciju identiteta transrodnih i interseksualnih osoba; podsjeća da borba protiv nasilja u vezi s rodnim identitetom, rodnim izražavanjem, spolnim obilježjima ili seksualnom orijentacijom osobe spada u nadležnost EU-a u području rodno uvjetovanog nasilja; poziva Komisiju da u to područje uključi dimenziju rodnog identiteta; poziva sve države članice da donesu mjere kojima se na sličan način poštuje i podržava pravo na rodni identitet, rodno izražavanje, fizički integritet i samoodređenje; poziva države članice da ažuriraju svoje kaznene zakone u skladu s Direktivom o rasnoj jednakosti; smatra da bi seksualna orijentacija i invaliditet trebali biti prisutni u svakom skupu svojstava zaštićenih od diskriminacije; pozdravlja provedbu određenih stavki s popisa mjera Komisije za promicanje jednakosti LGBTI osoba (2014. – 2019.); poziva Komisiju da održi svoje ambiciozno višegodišnje planiranje u tom području u bliskoj suradnji s organizacijama civilnog društva koje djeluju u tom području; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava potrebu za borbom protiv diskriminacije nad vjerskim manjinama; zabrinut je zbog porasta antisemitizma i islamofobije; naglašava da se treba boriti protiv govora i zločina iz mržnje kako bi se suzbili rast i radikalizacija rasista i ksenofoba te podsjeća na to da su rasizam i ksenofobija kaznena djela, a ne mišljenja |
| --- | --- |

37.

| 38. | podsjeća da je Konvencija UN-a o pravima osoba s invaliditetom pravno obvezujući međunarodni sporazum koji je EU potpisao i ratificirao te se trenutačno provodi s Europskom strategijom za osobe s invaliditetom za razdoblje 2010. – 2020. kako bi se zajamčile jednake mogućnosti u pogledu pristupačnosti, sudjelovanja, jednakosti, zapošljavanja, obrazovanja i osposobljavanja, socijalne zaštite, zdravlja i vanjskog djelovanja EU-a; ističe da je u svojem izvješću o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom objavljenom u veljači 2017. Komisija napomenula da su osobe s invaliditetom, iako je postignut napredak, osobito u okviru Europskog akta o pristupačnosti predloženog 2015., i dalje u nepovoljnom položaju te da se suočavaju s diskriminacijom u pogledu zapošljavanja, obrazovanja i socijalne uključenosti; u tom pogledu naglašava da ciljevi strategije i dalje postoje, da se u razdoblju od 2017. do 2020. trebaju poduzeti konkretne mjere te da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 30. studenog 2017. o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom (21) preporučio donošenje obveznih zahtjeva u pogledu pristupačnosti u javnim prostorima, minimalnog postotka za zapošljavanje osoba s invaliditetom, osiguranja uključivog obrazovanja, uključujući pristup inicijativama kao što je Erasmus +, te obraćanje posebne pozornosti ženama i djeci s invaliditetom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva sve države članice da izrade nacionalni plan borbe protiv svih oblika nasilja nad djecom; ponavlja svoj poziv Komisiji da obnovi svoju obvezu utvrđivanja novog programa EU-a za prava djeteta, kao i nove strategije za prava djece, te da nastoji uključiti prava djece u politike, zakonodavstvo i financijske odluke EU-a, kao i uzeti ih u obzir pri izradi programa i provedbi regionalnih i kohezijskih politika; |
| --- | --- |

39.

| 40. | žali zbog višestrukih i višedimenzionalnih diskriminacija s kojima se suočavaju starije osobe u sve starijem europskom društvu; poziva sve razine vlasti da bolje integriraju tu dimenziju pri izradi i provedbi politika, uključujući provedbu Europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

40.

| 41. | smatra da brzi razvoj digitalne tehnologije zahtijeva djelotvornije zaštitne mjere u pogledu osobnih podataka i privatnosti; ističe da iako su internet i društvene mreže te drugi mediji izvrstan komunikacijski alat, posebno kao izvori informacija za javnost, njih se istovremeno može koristiti kao tehnološki alat za kontrolu civilnog društva, prijetnje ranjivom stanovništvu, a posebice djeci, kao i ponižavanje žena, i to uhođenjem, uznemiravanjem ili objavljivanjem intimnih fotografija bez pristanka; poziva države članice da zajamče pravo na primanje i širenje informacija u skladu s člankom 11. Povelje, s pomoću uravnoteženog pristupa u pogledu reguliranja sadržaja na internetu; prima na znanje prijedlog Komisije o donošenju uredbe o sprečavanju širenja terorističkih sadržaja na internetu i poziva Vijeće i Parlament da rade na tekstu kako bi se zajamčio pravosudni nadzor nad odlukama o uklanjanju sadržaja na internetu; |
| --- | --- |

41.

Uloga i mandat Agencije Europske unije za temeljna prava

| 42. | pozdravlja pozitivne zaključke druge neovisne vanjske evaluacije Agencije EU-a za temeljna prava za razdoblje od 2013. do 2017. (listopad 2017.) i sukladne preporuke Upravnog odbora Agencije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja operativni rad Agencije u različitim područjima, primjerice na migracijskim žarišnim točkama u Grčkoj i Italiji, kao i aktivnosti kojima se podiže razina osviještenosti i organizira osposobljavanje u području ljudskih prava; poziva da se ukupna zakonska misija Agencije proširi i da obuhvati operativne zadaće pružanja tehničke pomoći, osposobljavanja i izgradnje kapaciteta u području temeljnih prava institucijama, tijelima i agencijama EU-a te državama članicama pri provedbi prava EU-a; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prima na znanje mišljenja Agencije za temeljna prava i snažno potiče države članice da razmotre i provedu preporuke Agencije kako bi se strogo zajamčilo poštovanje temeljnih prava u EU-u; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponavlja svoje pozive na usklađenost mandata Agencije EU-a za temeljna prava s Ugovorom iz Lisabona, što uključuje „izričito” isticanje činjenice da Uredba o osnivanju obuhvaća policijsku i pravosudnu suradnju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja mišljenja Agencije EU-a za temeljna prava o nacrtu zakonodavstva EU-a te se slaže sa stajalištem njezina upravnog odbora da bi, „u slučaju da se zakonodavac EU-a bavi zakonodavnim predmetima kojima se postavljaju pitanja o temeljnim pravima, Agencija trebala moći pružati pomoć i stručno znanje kada je to potrebno, a ne samo kada se to službeno zatraži” i da bi „kako bi se u potpunosti iskoristilo stručno znanje Agencije u zakonodavnom postupku, Uredbom o osnivanju trebalo omogućiti Agenciji da daje neobvezujuća mišljenja o nacrtu zakonodavstva EU-a na vlastitu inicijativu”; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra da bi institucije EU-a trebale osigurati poboljšane oblike savjetovanja, procjene učinaka i pravni nadzor, uključujući s pomoću traženja savjeta od odgovarajućih neovisnih stručnih tijela, kao što je Agencija EU-a za temeljna prava, kad god se zakonodavnim predmetom potencijalno promiču temeljna prava ili se na njih negativno utječe; u tom pogledu smatra da bi se u revidiranoj verziji Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva moglo predvidjeti redovitije savjetovanje s Agencijom; |
| --- | --- |

47.

| 48. | preporučuje da zakonodavci EU-a zatraže od Agencije neovisno i vanjsko mišljenje o ljudskim pravima kad god u zakonodavnom spisu naiđu na ozbiljne probleme povezane s temeljnim pravima; poziva Komisiju da osigura da Agencija na raspolaganju ima ad hoc sredstva kojima joj se u cijelosti omogućuje ispunjavanje njezine misije; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  SL L 23, 27.1.2010., str. 35.

(2)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(3)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(4)  SL L 328, 6.12.2008., str. 55.

(5)  Europska komisija, Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0396&qid=1535968696858&from=EN

(6)  Agencija Europske unije za temeljna prava, izvješće o temeljnim pravima za 2017., http://fra.europa.eu/en/publication/2017/fundamental-rights-report-2017

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0095.

(8)  SL C 346, 27.9.2018., str. 171.

(9)  SL C 307, 30.8.2018., str. 183.

(10)  SL C 58, 15.2.2018., str. 9.

(11)  SL C 463, 21.12.2018., str. 21.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0201.

(13)  SL C 215, 19.6.2018., str. 162.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0314.

(15)  SL C 346, 27.9.2018., str. 143.

(16)  COM(2018)0214.

(17)  COM(2018)0218.

(18)  COM(2018)0236.

(19)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0184.

(20)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(21)  SL C 356, 4.10.2018., str. 110.

---

Četvrtak, 17. siječnja 2019.

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/107 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/107

---

P8_TA(2019)0033

Azerbajdžan, posebno slučaj Mehmana Huseynova

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o Azerbajdžanu, a posebno o slučaju Mehmana Huseynova (2019/2511(RSP))

(2020/C 411/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Azerbajdžanu, a posebno one od 15. lipnja 2017. o slučaju azerbajdžanskog novinara Afgana Muhtarlija (1), od 10. rujna 2015. o Azerbajdžanu (2) i od 18. rujna 2014. o progonu branitelja ljudskih prava u Azerbajdžanu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Azerbajdžanu, a posebno one od 15. lipnja 2017. o slučaju azerbajdžanskog novinara Afgana Muhtarlija (1), od 10. rujna 2015. o Azerbajdžanu (2) i od 18. rujna 2014. o progonu branitelja ljudskih prava u Azerbajdžanu (3),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 4. srpnja 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u vezi s pregovorima o sveobuhvatnom sporazumu između EU-a i Azerbajdžana (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 4. srpnja 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u vezi s pregovorima o sveobuhvatnom sporazumu između EU-a i Azerbajdžana (4),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o europskoj politici susjedstva, a osobito svoju preporuku od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i ESVD-u o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o europskoj politici susjedstva, a osobito svoju preporuku od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i ESVD-u o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (6),

| — | uzimajući u obzir 15. sjednicu Odbora za parlamentarnu suradnju EU-a i Azerbajdžana održanu u Bakuu 7. i 8. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 15. sjednicu Odbora za parlamentarnu suradnju EU-a i Azerbajdžana održanu u Bakuu 7. i 8. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Azerbajdžana iz 1996. godine i mandat koji je Vijeće usvojilo 14. studenoga 2016., a kojim je Komisiju i potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu ovlastilo za pregovore o sveobuhvatnom sporazumu s Azerbajdžanom, kao i pokretanje pregovora o tom sporazumu 7. veljače 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Azerbajdžana iz 1996. godine i mandat koji je Vijeće usvojilo 14. studenoga 2016., a kojim je Komisiju i potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu ovlastilo za pregovore o sveobuhvatnom sporazumu s Azerbajdžanom, kao i pokretanje pregovora o tom sporazumu 7. veljače 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 7. ožujka 2017. o presudi izrečenoj Mehmanu Huseynovu u Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 7. ožujka 2017. o presudi izrečenoj Mehmanu Huseynovu u Azerbajdžanu,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega,

| — | uzimajući u obzir najnovije izvješće koje je Radna skupina o proizvoljnom pritvaranju nakon službenog putovanja u Azerbajdžan podnijela Vijeću Ujedinjenih naroda za ljudska prava (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir najnovije izvješće koje je Radna skupina o proizvoljnom pritvaranju nakon službenog putovanja u Azerbajdžan podnijela Vijeću Ujedinjenih naroda za ljudska prava (7),

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da Mehman Huseynov, bloger koji se bori protiv korupcije i direktor Instituta za slobodu i sigurnost reportera (IRFS), služi dvogodišnju kaznu zatvora nakon što je 3. ožujka 2017. osuđen zbog toga što se javno požalio na vlastito iskustvo policijskog maltretiranja i mučenja, te zbog kritiziranja vladinih dužnosnika razotkrivanjem njihova bogatstva neobjašnjenog porijekla; |
| --- | --- |

A.

budući da Mehman Huseynov, bloger koji se bori protiv korupcije i direktor Instituta za slobodu i sigurnost reportera (IRFS), služi dvogodišnju kaznu zatvora nakon što je 3. ožujka 2017. osuđen zbog toga što se javno požalio na vlastito iskustvo policijskog maltretiranja i mučenja, te zbog kritiziranja vladinih dužnosnika razotkrivanjem njihova bogatstva neobjašnjenog porijekla;

| B. | budući da Mehmanu Huseynovu, koji bi trebao biti pušten na slobodu u ožujku 2019., potencijalno prijeti dodatna kazna zatvora u trajanju od pet do sedam godina zbog optužbe za „primjenu nasilja koje nije opasno po život ili zdravlje zaposlenika u zatvorima ili kaznionicama” u skladu s člankom 317. stavkom 2.; |
| --- | --- |

B.

budući da Mehmanu Huseynovu, koji bi trebao biti pušten na slobodu u ožujku 2019., potencijalno prijeti dodatna kazna zatvora u trajanju od pet do sedam godina zbog optužbe za „primjenu nasilja koje nije opasno po život ili zdravlje zaposlenika u zatvorima ili kaznionicama” u skladu s člankom 317. stavkom 2.;

| C. | budući da se Mehman Huseynov tereti da je napao zatvorskog čuvara kako bi izbjegao rutinsku provjeru 26. prosinca 2018.; budući da je nakon navodnog napada upućen u samicu bez prava na susret s odvjetnikom; budući da je Mehman Huseynov 28. prosinca započeo štrajk glađu kao protest protiv tih pokušaja da mu se produlji zatvorska kazna i protiv mogućih novih optužbi; budući da se 30. prosinca njegovo zdravstveno stanje pogoršalo i da je izgubio svijest; budući da je na insistiranje rodbine okončao potpuni štrajk glađu i počeo uzimati tekućine; budući da je 11. siječnja 2019. Delegaciji EU-a u Azerbajdžanu omogućen posjet Mehmanu Huseynovu i da je potvrđeno da prima medicinsku pomoć; |
| --- | --- |

C.

budući da se Mehman Huseynov tereti da je napao zatvorskog čuvara kako bi izbjegao rutinsku provjeru 26. prosinca 2018.; budući da je nakon navodnog napada upućen u samicu bez prava na susret s odvjetnikom; budući da je Mehman Huseynov 28. prosinca započeo štrajk glađu kao protest protiv tih pokušaja da mu se produlji zatvorska kazna i protiv mogućih novih optužbi; budući da se 30. prosinca njegovo zdravstveno stanje pogoršalo i da je izgubio svijest; budući da je na insistiranje rodbine okončao potpuni štrajk glađu i počeo uzimati tekućine; budući da je 11. siječnja 2019. Delegaciji EU-a u Azerbajdžanu omogućen posjet Mehmanu Huseynovu i da je potvrđeno da prima medicinsku pomoć;

| D. | budući da ovaj slučaj nije izoliran i da postoje i drugi slučajevi da vlasti podižu nove optužbe protiv političkih zatvorenika čije se zatvorske kazne približavaju kraju; budući da je po informacijama Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva ovo peti takav slučaj u posljednjih nekoliko mjeseci; |
| --- | --- |

D.

budući da ovaj slučaj nije izoliran i da postoje i drugi slučajevi da vlasti podižu nove optužbe protiv političkih zatvorenika čije se zatvorske kazne približavaju kraju; budući da je po informacijama Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva ovo peti takav slučaj u posljednjih nekoliko mjeseci;

| E. | budući da je 4. siječnja 2019. Okružni sud okruga Nizam u Bakuu donio rješenje o upravnom kažnjavanju osoba koje su prosvjedovale protiv novog kaznenog postupka protiv Mehmana Huseynova, a to su Mete Turksoy, Afghan Sadigov, Nurlan Gahramanli, Elimkhan Aghayev, Sakhavat Nabiyev, Ismayil Islamoghlu, Goshgar Ahmadov, Yashar Khaspoladov, Farid Abdinov, Elchin Rahimzade, Orkhan Mammadov, Bakhtiyar Mammadli, Fatima Movlamli, Matanat Mahmurzayeva i Parvin Abishova; budući da su svi optuženi proglašeni krivima na osnovi članka 513. stavka 2. (kršenje pravila o održavanju skupova, štrajkova i prosvjeda) Zakona o upravnim sporovima; |
| --- | --- |

E.

budući da je 4. siječnja 2019. Okružni sud okruga Nizam u Bakuu donio rješenje o upravnom kažnjavanju osoba koje su prosvjedovale protiv novog kaznenog postupka protiv Mehmana Huseynova, a to su Mete Turksoy, Afghan Sadigov, Nurlan Gahramanli, Elimkhan Aghayev, Sakhavat Nabiyev, Ismayil Islamoghlu, Goshgar Ahmadov, Yashar Khaspoladov, Farid Abdinov, Elchin Rahimzade, Orkhan Mammadov, Bakhtiyar Mammadli, Fatima Movlamli, Matanat Mahmurzayeva i Parvin Abishova; budući da su svi optuženi proglašeni krivima na osnovi članka 513. stavka 2. (kršenje pravila o održavanju skupova, štrajkova i prosvjeda) Zakona o upravnim sporovima;

| F. | budući da nema nikakvog značajnijeg napretka u pogledu medijskog okruženja i slobode izražavanja u Azerbajdžanu; budući da se Azerbajdžan nalazi na 163. mjestu (od 180 zemalja) na svjetskom indeksu slobode medija za 2018. godinu koji su objavili Reporteri bez granica; budući da trenutačno u Azerbajdžanu deset novinara služi zatvorske kazne; |
| --- | --- |

F.

budući da nema nikakvog značajnijeg napretka u pogledu medijskog okruženja i slobode izražavanja u Azerbajdžanu; budući da se Azerbajdžan nalazi na 163. mjestu (od 180 zemalja) na svjetskom indeksu slobode medija za 2018. godinu koji su objavili Reporteri bez granica; budući da trenutačno u Azerbajdžanu deset novinara služi zatvorske kazne;

| G. | budući da je više internetskih stranica neovisnih medija i portala blokirano i da im nije moguće pristupiti u zemlji, među kojima su Azadliq Radio (Radio Free Europe/Radio Liberty i njegova azerbajdžanska podružnica) i njegov međunarodni program, Radio Free Europe Radio Liberty, časopis Azadliq (koji nije ni u kakvoj vezi s radijskom postajom Azadliq Radio), Meydan TV i Azerbaijan Saadi (Azerbaijan Hour) itd.; budući da su krajem 2017. i početkom 2018. mnogi azerbajdžanski građani ispitani zbog objavljivanja kritičnih komentara na Facebooku ili jednostavno zbog toga što su za status na društvenim mrežama kliknuli „sviđa mi se” ili zato što su kliknuli da će prisustvovati na političkim okupljanjima; |
| --- | --- |

G.

budući da je više internetskih stranica neovisnih medija i portala blokirano i da im nije moguće pristupiti u zemlji, među kojima su Azadliq Radio (Radio Free Europe/Radio Liberty i njegova azerbajdžanska podružnica) i njegov međunarodni program, Radio Free Europe Radio Liberty, časopis Azadliq (koji nije ni u kakvoj vezi s radijskom postajom Azadliq Radio), Meydan TV i Azerbaijan Saadi (Azerbaijan Hour) itd.; budući da su krajem 2017. i početkom 2018. mnogi azerbajdžanski građani ispitani zbog objavljivanja kritičnih komentara na Facebooku ili jednostavno zbog toga što su za status na društvenim mrežama kliknuli „sviđa mi se” ili zato što su kliknuli da će prisustvovati na političkim okupljanjima;

| H. | budući da je u prosincu 2018. Gospodarski i upravni sud u Bakuu naložio istražnoj novinarki Khadiji Ismayilovoj da plati kaznu veću od 23 000 EUR zbog navodne utaje poreza u predmetu protiv radija Free Europe, gdje je radila kao urednica i nikad nije bila na položaju pravne zastupnice; budući da je njezin odvjetnik Yalchin Imanov jedan od onih koji su izbačeni iz azerbajdžanske Odvjetničke komore; budući da je 10. siječnja 2019. Europski sud za ljudska prava donio presudu u tužbi Khadije Ismayilove protiv vlade Azerbajdžana u vezi s prikazivanjem video-snimaka o njezinu privatnom životu, koja smatra da su joj prekršena prava iz članka 8. (poštovanje privatnog i obiteljskog života) i članka 10. (sloboda izražavanja) Europske konvencije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

H.

budući da je u prosincu 2018. Gospodarski i upravni sud u Bakuu naložio istražnoj novinarki Khadiji Ismayilovoj da plati kaznu veću od 23 000 EUR zbog navodne utaje poreza u predmetu protiv radija Free Europe, gdje je radila kao urednica i nikad nije bila na položaju pravne zastupnice; budući da je njezin odvjetnik Yalchin Imanov jedan od onih koji su izbačeni iz azerbajdžanske Odvjetničke komore; budući da je 10. siječnja 2019. Europski sud za ljudska prava donio presudu u tužbi Khadije Ismayilove protiv vlade Azerbajdžana u vezi s prikazivanjem video-snimaka o njezinu privatnom životu, koja smatra da su joj prekršena prava iz članka 8. (poštovanje privatnog i obiteljskog života) i članka 10. (sloboda izražavanja) Europske konvencije o ljudskim pravima;

| I. | budući da se izmjenama Zakona o građanskom i upravnom postupku i Zakona o odvjetničkoj komori iz 2017. zabranjuje odvjetnicima koji nisu članovi Odvjetničke komore da nastupaju pred sudovima i zastupaju svoje klijente; budući da su navedena nova pravila usmjerena na brojne odvjetnike koji zastupaju članove oporbe i aktiviste za ljudska prava, a koji su izbačeni iz Odvjetničke komore ili su izloženi disciplinskim mjerama; |
| --- | --- |

I.

budući da se izmjenama Zakona o građanskom i upravnom postupku i Zakona o odvjetničkoj komori iz 2017. zabranjuje odvjetnicima koji nisu članovi Odvjetničke komore da nastupaju pred sudovima i zastupaju svoje klijente; budući da su navedena nova pravila usmjerena na brojne odvjetnike koji zastupaju članove oporbe i aktiviste za ljudska prava, a koji su izbačeni iz Odvjetničke komore ili su izloženi disciplinskim mjerama;

| J. | budući da je Azerbajdžan država članica Vijeća Europe i da se time obvezao na poštovanje demokratskih načela, temeljnih prava i vladavine prava; budući da su dva suizvjestitelja za Azerbajdžan u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe i povjerenik za ljudska prava Vijeća Europe izrazili veliku zabrinutost zbog novih optužbi protiv Mehmana Huseynova; budući da je istu zabrinutost izrazio i predstavnik OESS-a za slobodu medija; |
| --- | --- |

J.

budući da je Azerbajdžan država članica Vijeća Europe i da se time obvezao na poštovanje demokratskih načela, temeljnih prava i vladavine prava; budući da su dva suizvjestitelja za Azerbajdžan u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe i povjerenik za ljudska prava Vijeća Europe izrazili veliku zabrinutost zbog novih optužbi protiv Mehmana Huseynova; budući da je istu zabrinutost izrazio i predstavnik OESS-a za slobodu medija;

| K. | budući da su 11. srpnja 2018. EU i Azerbajdžan utvrdili prioritete svog partnerstva i zajedničke političke prioritete koji će usmjeravati i poboljšati partnerstvo EU-a i Azerbajdžana u godinama koje dolaze; |
| --- | --- |

K.

budući da su 11. srpnja 2018. EU i Azerbajdžan utvrdili prioritete svog partnerstva i zajedničke političke prioritete koji će usmjeravati i poboljšati partnerstvo EU-a i Azerbajdžana u godinama koje dolaze;

| 1. | poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu Mehmana Huseynova i poziva azerbajdžanske vlasti da odbace sve nove optužbe protiv njega; izražava zabrinutost zbog njegova zdravlja i navodi da su mu vlasti dužne pružiti svu neophodnu stručnu medicinsku pomoć i dozvoliti redovne posjete njegovoj obitelji i povlaštenom pravnom zastupniku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Azerbajdžan da prestane s represijom neslaganja i poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje iz zatvora svih političkih zatvorenika, što obuhvaća i novinare, borce za ljudska prava i druge aktiviste civilnog društva kao što su Afgan Mukhtarli, Ilkin Rustamzadeh, Rashad Ramazanov, Seymur Hazi, Giyas Ibrahimov, Mehman Huseynov, Bayram Mammadov, Araz Guliyev, Tofig Hasanli, Ilgiz Qahramanov i Afgan Sadygov, ali i svih ostalih, te poziva na odbacivanje svih optužbi protiv njih i na to da im se vrate sva politička i građanska prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja činjenicu da je u proteklih nekoliko godina u Azerbajdžanu oslobođeno nekoliko istaknutih branitelja ljudskih prava, novinara, pripadnika oporbe i aktivista; poziva azerbajdžanske vlasti da zajamče slobodu kretanja onima koji su izloženi restrikcijama, što obuhvaća i Ilgara Mammadova, Intigama Alyieva, Khadiju Ismaiylovu i druge novinare, te da im dopuste slobodno djelovanje; izražava zabrinutost zbog novih kaznenih optužbi protiv Khadije Ismaiylove i poziva na odbacivanje tih optužbi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća Azerbajdžan na njegove obveze koje proizlaze iz Europske konvencije o ljudskim pravima i poziva azerbajdžanske vlasti da u potpunosti poštuju i izvrše odluke Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | snažno potiče azerbajdžansku vladu da u potpunosti surađuje s Venecijanskom komisijom Vijeća Europe i povjerenikom za ljudska prava te da primijeni njihove preporuke, kao i posebne postupke UN-a u pogledu branitelja ljudskih prava, te da zajamče neovisnim skupinama civilnog društva i aktivistima da djeluju slobodno i bez restrikcija, između ostalog i izmjenom zakona kojima se znatno ograničava financiranje civilnog društva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Azerbajdžan da u potpunosti jamči slobodu tiska i medija i u zakonodavstvu i u praksi, na internetu i izvan njega, te da zajamči slobodu izražavanja u skladu s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče azerbajdžanske vlasti da se pobrinu za de facto neovisnost Odvjetničke komore od izvršne vlasti; insistira da se neovisnim odvjetnicima omogući bavljenje profesijom i zastupanje klijenata na temelju javnobilježničke punomoći te poziva na okončanje proizvoljnog isključivanja iz Odvjetničke komore odvjetnika koji zastupaju članove oporbe i aktiviste za ljudska prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava zabrinutost zbog navoda koji uključuju više članova Parlamentarne skupštine Vijeća Europe i navodnih pokušaja utjecanja na europske donositelje odluka nezakonitim sredstvima radi onemogućavanja kritike teških kršenja ljudskih prava u Azerbajdžanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava zabrinutost zbog položaja LGBTI osoba u Azerbajdžanu i poziva azerbajdžansku vladu da prestanu opstrukciju i zastrašivanje boraca za ljudska prava koji promiču i štite prava LGBTI osoba; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe važnost novog sporazuma između EU-a i Azerbajdžana; naglašava da demokratske reforme, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda moraju biti okosnica novog sporazuma; naglašava da će pomno pratiti situaciju tijekom pregovora o novom sporazumu prije donošenja odluke o davanju suglasnosti na sporazum; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Vijeće, Komisiju, potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da se pobrinu za to da oslobađanje Mehmana Huseynova i svih političkih zatvorenika u Azerbajdžanu ostanu prioritet u bilateralnim odnosima EU-a i Azerbajdžana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče EU i delegacije država članica u Azerbajdžanu da udvostruče napore za potporu i pomoć političkim zatvorenicima, reporterima i blogerima, aktivistima za borbu protiv korupcije, borcima za ljudska prava i članovima civilnog društva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Komisiji te predsjedniku, vladi i parlamentu Republike Azerbajdžana, Vijeću Europe i OESS-u. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL C 331, 18.9.2018., str. 105.

(2)  SL C 316, 22.9.2017., str. 207.

(3)  SL C 234, 28.6.2016., str. 2.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0294.

(5)  SL C 356, 4.10.2018., str. 130.

(6)  SL C 337, 20.9.2018., str. 82.

(7)  Izvješće A/HRC/36/37/Add.1, 2.8.2017.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/110 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/110

---

P8_TA(2019)0034

Sudan

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o Sudanu (2019/2512(RSP))

(2020/C 411/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Sudanu, uključujući one od 31. svibnja 2018. (1), 15. ožujka 2018. (2), 16. studenog 2017. (3) i 6. listopada 2016. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Sudanu, uključujući one od 31. svibnja 2018. (1), 15. ožujka 2018. (2), 16. studenog 2017. (3) i 6. listopada 2016. (4),

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., čija je ugovorna strana od 1986. i Republika Sudan, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., čija je ugovorna strana od 1986. i Republika Sudan,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je borac za ljudska prava Salih Mahmud Osman 2007. primio Nagradu Saharov za slobodu mišljenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je borac za ljudska prava Salih Mahmud Osman 2007. primio Nagradu Saharov za slobodu mišljenja,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Sudanu od 19. studenoga 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Sudanu od 19. studenoga 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Trojke (Sjedinjene Države, Norveška i Ujedinjena Kraljevina) i Kanade od 8. siječnja 2019. o odgovoru na nastavak prosvjeda u Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Trojke (Sjedinjene Države, Norveška i Ujedinjena Kraljevina) i Kanade od 8. siječnja 2019. o odgovoru na nastavak prosvjeda u Sudanu,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 24. prosinca 2018. i 11. siječnja 2019. o aktualnim prosvjedima u Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 24. prosinca 2018. i 11. siječnja 2019. o aktualnim prosvjedima u Sudanu,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Ustav Sudana iz 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Sudana iz 2005.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua koji je sudanska vlada potpisala 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua koji je sudanska vlada potpisala 2005.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030.,

| — | uzimajući u obzir interaktivne dijaloge o stanju u području ljudskih prava u Sudanu koje je 11. prosinca 2018. održalo Vijeće UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir interaktivne dijaloge o stanju u području ljudskih prava u Sudanu koje je 11. prosinca 2018. održalo Vijeće UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je vlada Sudana sredinom prosinca najavila ukidanje subvencija za osnovna dobra kao odgovor na brzo rastuću inflaciju; budući da je inflacija u toj zemlji dosegla 122 % te je trenutačno druga najveća na svijetu (5); |
| --- | --- |

A.

budući da je vlada Sudana sredinom prosinca najavila ukidanje subvencija za osnovna dobra kao odgovor na brzo rastuću inflaciju; budući da je inflacija u toj zemlji dosegla 122 % te je trenutačno druga najveća na svijetu (5);

| B. | budući da od 19. prosinca 2018. prosvjednici na ulicama Sudana prosvjeduju zbog rasta cijena, smanjenja subvencija na osnovne proizvode i nestašice goriva; budući da su se ti prosvjedi proširili iz manjih gradova i sela do glavnog grada Khartouma; |
| --- | --- |

B.

budući da od 19. prosinca 2018. prosvjednici na ulicama Sudana prosvjeduju zbog rasta cijena, smanjenja subvencija na osnovne proizvode i nestašice goriva; budući da su se ti prosvjedi proširili iz manjih gradova i sela do glavnog grada Khartouma;

| C. | budući da su se prosvjedi proširili i da su još deseci tisuća ljudi iz svih slojeva društva izašli na ulice kako bi se usprotivili autoritarnom režimu i tražili od predsjednika Omara al-Bašira, koji je na vlasti 29 godina, da odstupi s dužnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da su se prosvjedi proširili i da su još deseci tisuća ljudi iz svih slojeva društva izašli na ulice kako bi se usprotivili autoritarnom režimu i tražili od predsjednika Omara al-Bašira, koji je na vlasti 29 godina, da odstupi s dužnosti;

| D. | budući da su se 22 političke stranke povukle iz vlade iz solidarnosti s prosvjednicima; budući da prosvjede podupiru neki od bivših predsjednikovih saveznika i članova njegove vladajuće stranke, koji se smatraju ozbiljnom prijetnjom za predsjednika al-Bašira koji želi izmijeniti članak 57. Ustava kako bi mogao dobiti doživotan mandat; |
| --- | --- |

D.

budući da su se 22 političke stranke povukle iz vlade iz solidarnosti s prosvjednicima; budući da prosvjede podupiru neki od bivših predsjednikovih saveznika i članova njegove vladajuće stranke, koji se smatraju ozbiljnom prijetnjom za predsjednika al-Bašira koji želi izmijeniti članak 57. Ustava kako bi mogao dobiti doživotan mandat;

| E. | budući da su 22 oporbene političke stranke i klubovi zastupnika 1. siječnja 2019. zatražili od predsjednika al-Bašira da prenese ovlasti na „suvereno vijeće” i prijelaznu vladu koja bi odredila „prikladan” datum za održavanje demokratskih izbora; budući da bi se sljedeći predsjednički izbori u Sudanu trebali održati 2020.; budući da se prema sudanskom Ustavu predsjednik al-Bašir ne može ponovno kandidirati za predsjednika nakon isteka sadašnjeg mandata; budući da su neki zakonodavci u Sudanu izrazili spremnost na izmjenu Ustava kako bi se produžilo maksimalno trajanje predsjedničkih mandata i omogućilo predsjedniku al-Baširu da se ponovno kandidira na izborima 2020.; |
| --- | --- |

E.

budući da su 22 oporbene političke stranke i klubovi zastupnika 1. siječnja 2019. zatražili od predsjednika al-Bašira da prenese ovlasti na „suvereno vijeće” i prijelaznu vladu koja bi odredila „prikladan” datum za održavanje demokratskih izbora; budući da bi se sljedeći predsjednički izbori u Sudanu trebali održati 2020.; budući da se prema sudanskom Ustavu predsjednik al-Bašir ne može ponovno kandidirati za predsjednika nakon isteka sadašnjeg mandata; budući da su neki zakonodavci u Sudanu izrazili spremnost na izmjenu Ustava kako bi se produžilo maksimalno trajanje predsjedničkih mandata i omogućilo predsjedniku al-Baširu da se ponovno kandidira na izborima 2020.;

| F. | budući da su sudanske vlasti rasporedile snage nacionalne sigurnosti, policiju i paravojne snage, koji su koristili pretjeranu silu kako bi raspršili nenaoružane prosvjednike, tukli ih palicama i ispaljivali bojevo streljivo, gumene metke i suzavac; |
| --- | --- |

F.

budući da su sudanske vlasti rasporedile snage nacionalne sigurnosti, policiju i paravojne snage, koji su koristili pretjeranu silu kako bi raspršili nenaoružane prosvjednike, tukli ih palicama i ispaljivali bojevo streljivo, gumene metke i suzavac;

| G. | budući da je predsjednik al-Bašir jedini aktualni vođa države optužen za zločine protiv čovječnosti, ratne zločine i genocid koje je počinio tijekom svoje kampanje etničkog čišćenja u Darfuru i protiv kojeg je Međunarodni kazneni sud izdao dva neprovedena uhidbena naloga, 4. ožujka 2009. i 12. srpnja 2010.; budući da je Sudan, iako nije država stranka Rimskog statuta, rezolucijom br. 1593 Vijeća sigurnosti UN-a (iz 2005. godine) obvezan na suradnju s Međunarodnim kaznenim sudom; budući da je predsjednik al-Bašir unatoč uhidbenim nalozima nekažnjeno nastavio sa zločinima, točnije, bombardiranja i napade na civile proširio je s Darfura na sudanske države Plavi Nil i Južni Kordofan; |
| --- | --- |

G.

budući da je predsjednik al-Bašir jedini aktualni vođa države optužen za zločine protiv čovječnosti, ratne zločine i genocid koje je počinio tijekom svoje kampanje etničkog čišćenja u Darfuru i protiv kojeg je Međunarodni kazneni sud izdao dva neprovedena uhidbena naloga, 4. ožujka 2009. i 12. srpnja 2010.; budući da je Sudan, iako nije država stranka Rimskog statuta, rezolucijom br. 1593 Vijeća sigurnosti UN-a (iz 2005. godine) obvezan na suradnju s Međunarodnim kaznenim sudom; budući da je predsjednik al-Bašir unatoč uhidbenim nalozima nekažnjeno nastavio sa zločinima, točnije, bombardiranja i napade na civile proširio je s Darfura na sudanske države Plavi Nil i Južni Kordofan;

| H. | budući da je prema navodima međunarodnih organizacija za ljudska prava 1. siječnja 2019. broj poginulih iznosio 45; budući da je sudanska vlada izvijestila o samo 24 smrtna slučaja; budući da su 9. siječnja 2019. tijekom prosvjeda protiv vlade u Sudanu ubijena još tri prosvjednika; budući da se istog dana u Khartoumu održavao prvi skup pristaša predsjednika al-Bašira radi pružanja potpore predsjedniku; |
| --- | --- |

H.

budući da je prema navodima međunarodnih organizacija za ljudska prava 1. siječnja 2019. broj poginulih iznosio 45; budući da je sudanska vlada izvijestila o samo 24 smrtna slučaja; budući da su 9. siječnja 2019. tijekom prosvjeda protiv vlade u Sudanu ubijena još tri prosvjednika; budući da se istog dana u Khartoumu održavao prvi skup pristaša predsjednika al-Bašira radi pružanja potpore predsjedniku;

| I. | budući da je prema navodima sudanske vlade policija u tri tjedna prosvjeda uhitila 816 osoba, no prema tvrdnjama civilnog društva stvaran je broj mnogo veći; budući da je nekoliko članova katedre Sveučilišta iz Khartouma uhićeno nakon što su se pridružili prosvjedima; budući da su brojni oporbeni vođe, novinari, borci za ljudska prava, sveučilišni profesori i studenti, uključujući one teško ozlijeđene, i dalje u pritvoru i da ne smiju primati posjete članova obitelji, odvjetnika ili liječnika; |
| --- | --- |

I.

budući da je prema navodima sudanske vlade policija u tri tjedna prosvjeda uhitila 816 osoba, no prema tvrdnjama civilnog društva stvaran je broj mnogo veći; budući da je nekoliko članova katedre Sveučilišta iz Khartouma uhićeno nakon što su se pridružili prosvjedima; budući da su brojni oporbeni vođe, novinari, borci za ljudska prava, sveučilišni profesori i studenti, uključujući one teško ozlijeđene, i dalje u pritvoru i da ne smiju primati posjete članova obitelji, odvjetnika ili liječnika;

| J. | budući da je Salih Mahmud Osman, sudanski odvjetnik iz područja ljudskih prava i dobitnik Nagrade Saharov iz 2007., uhićen 8. siječnja 2019. u svom odvjetničkom uredu; budući da su vlasti potvrdile da je u pritvoru, ali nisu otkrile na kojoj lokaciji; budući da je obitelj g. Osmana osobito zabrinuta zbog njegova pritvaranja jer boluje od povišenog krvnog tlaka i dijabetesa, zbog čega mu je potrebna liječnička pomoć; |
| --- | --- |

J.

budući da je Salih Mahmud Osman, sudanski odvjetnik iz područja ljudskih prava i dobitnik Nagrade Saharov iz 2007., uhićen 8. siječnja 2019. u svom odvjetničkom uredu; budući da su vlasti potvrdile da je u pritvoru, ali nisu otkrile na kojoj lokaciji; budući da je obitelj g. Osmana osobito zabrinuta zbog njegova pritvaranja jer boluje od povišenog krvnog tlaka i dijabetesa, zbog čega mu je potrebna liječnička pomoć;

| K. | budući da je val uhićenja obuhvatio mnoge borce za ljudska prava i nekoliko članova oporbe; |
| --- | --- |

K.

budući da je val uhićenja obuhvatio mnoge borce za ljudska prava i nekoliko članova oporbe;

| L. | budući da je bivši potpredsjednik Ali Osman Taha 8. siječnja 2019. upozorio vladine protivnike da će paravojne postrojbe braniti zemlju; |
| --- | --- |

L.

budući da je bivši potpredsjednik Ali Osman Taha 8. siječnja 2019. upozorio vladine protivnike da će paravojne postrojbe braniti zemlju;

| M. | budući da su slobodni, neovisni i nepristrani mediji jedan od glavnih temelja demokratskog društva; budući da je vlada blokirala pristup društvenim medijima i budući da je nekoliko novinskih kuća prestalo tiskati novine nakon što je Nacionalna obavještajna i sigurnosna služba (NISS) izdala ograničenja u pogledu objavljivanja informacija o prosvjedima; budući da je raširena upotreba VPN-a omogućila ljudima da dijele uznemirujuće slike i videozapise ranjenih i ubijenih prosvjednika; budući da se Sudan nalazi na 174. mjestu od 180 zemalja na svjetskom indeksu slobode medija 2018. reportera bez granica; budući da je Udruženje sudanskih stručnjaka, koje među ostalim obuhvaća liječnike, profesore i inženjere, 13. siječnja 2019. pozvalo na održavanje prosvjeda u glavnom gradu Khartoumu i u drugim gradovima kao što su Madani (na istoku), Kosti (na jugu) i Dongola (na sjeveru) povodom „tjedna ustanka”; budući da je prvi puta objavljen poziv na održavanje prosvjeda i u Nyali i Al-Fasheru, u regiji Darfur u kojoj vlada sukob; |
| --- | --- |

M.

budući da su slobodni, neovisni i nepristrani mediji jedan od glavnih temelja demokratskog društva; budući da je vlada blokirala pristup društvenim medijima i budući da je nekoliko novinskih kuća prestalo tiskati novine nakon što je Nacionalna obavještajna i sigurnosna služba (NISS) izdala ograničenja u pogledu objavljivanja informacija o prosvjedima; budući da je raširena upotreba VPN-a omogućila ljudima da dijele uznemirujuće slike i videozapise ranjenih i ubijenih prosvjednika; budući da se Sudan nalazi na 174. mjestu od 180 zemalja na svjetskom indeksu slobode medija 2018. reportera bez granica; budući da je Udruženje sudanskih stručnjaka, koje među ostalim obuhvaća liječnike, profesore i inženjere, 13. siječnja 2019. pozvalo na održavanje prosvjeda u glavnom gradu Khartoumu i u drugim gradovima kao što su Madani (na istoku), Kosti (na jugu) i Dongola (na sjeveru) povodom „tjedna ustanka”; budući da je prvi puta objavljen poziv na održavanje prosvjeda i u Nyali i Al-Fasheru, u regiji Darfur u kojoj vlada sukob;

| N. | budući da se prema navodima boraca za ljudska prava stanovnici regije Darfur posebno suočavaju s uznemiravanjem i uhićenjima diljem zemlje, čak i ako nisu sudjelovali u prosvjedima; |
| --- | --- |

N.

budući da se prema navodima boraca za ljudska prava stanovnici regije Darfur posebno suočavaju s uznemiravanjem i uhićenjima diljem zemlje, čak i ako nisu sudjelovali u prosvjedima;

| O. | budući da Sudan još nije ratificirao druge ključne opće ugovore o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja i Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena; |
| --- | --- |

O.

budući da Sudan još nije ratificirao druge ključne opće ugovore o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja i Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena;

| P. | budući da je Trojka koju čine SAD, Norveška i UK, a podržava Kanada, javno osudila brutalnu represiju prosvjednika u Sudanu; |
| --- | --- |

P.

budući da je Trojka koju čine SAD, Norveška i UK, a podržava Kanada, javno osudila brutalnu represiju prosvjednika u Sudanu;

| Q. | budući da EU održava kontakte na visokoj razini sa sudanskom vladom, uključujući posjete povjerenika Sudanu; |
| --- | --- |

Q.

budući da EU održava kontakte na visokoj razini sa sudanskom vladom, uključujući posjete povjerenika Sudanu;

| R. | budući da, prema svjetskom indeksu progona kršćana za 2018. godinu koji sastavlja organizacija Open Doors International, Sudan zauzima četvrto mjesto među zemljama u kojima je najteže biti kršćanin; budući da je situacija jednako loša i za druge vjerske manjine i nevjernike; |
| --- | --- |

R.

budući da, prema svjetskom indeksu progona kršćana za 2018. godinu koji sastavlja organizacija Open Doors International, Sudan zauzima četvrto mjesto među zemljama u kojima je najteže biti kršćanin; budući da je situacija jednako loša i za druge vjerske manjine i nevjernike;

| 1. | oštro osuđuje prekomjernu uporabu sile NISS-a tijekom aktualnih prosvjeda građana i aktualnu represiju koju provode vlasti u Sudanu, koje su i dalje usmjerene na aktiviste i borce za ljudska prava, kao i na odvjetnike, učitelje, studente i liječnike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva sudansku vladu da prekine smrtonosnu upotrebu sile, proizvoljna uhićenja i pritvaranja mirnih prosvjednika i da spriječi daljnje krvoproliće i upotrebu mučenja; ističe da bi sva tijela kaznenog progona i sigurnosna tijela trebala djelovati pod izravnom kontrolom vlade i u skladu s ustavnim i međunarodnim obvezama Sudana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava sućut žrtvama nasilja koje je započelo kad su počeli narodni prosvjedi, kao i njihovim obiteljima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva na trenutačno i bezuvjetno oslobođenje dobitnika Nagrade Saharov Saliha Mahmuda Osmana i potiče sudanske vlasti da mu osiguraju hitnu medicinsku skrb i neometan pristup odvjetniku i njegovoj obitelji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva vladu Sudana da poštuje pravo građana da izraze svoju zabrinutost i da dopusti svim borcima za ljudska prava u Sudanu da bez ikakvih ograničenja ili odmazde obavljaju svoj legitimni rad u području zaštite ljudskih prava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | posebno je zabrinut zbog sudbine 32 sveučilišnih studenata iz Darfura koje su sudanske vlasti uhitile 23. prosinca 2018. i koji su prikazivani pred medijima te su navodno optuženi za to da su bili na obuci u Izraelu i okrivljeni za prosvjede koji su u tijeku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahtijeva od sudanske vlade da smjesta i bezuvjetno oslobodi sve borce za ljudska prava, novinare, vođe političke oporbe i druge prosvjednike koji su trenutačno u pritvoru bez optužnice ili suđenja i da onima koje čeka suđenje omogući potpuni pristup pravnom zastupanju; poziva vladu Sudana da obznani lokaciju na kojoj su pritvoreni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva sudansku vladu da odmah istraži sve navode o mučenju, zlostavljanju, proizvoljnom pritvaranju i pretjeranoj uporabi sile protiv osoba koje su pritvorili policija i NISS, uključujući uskraćivanje potrebne liječničke pomoći, i da se počiniteljima pošteno sudi, u cilju objave rezultata istraga i privođenja počinitelja pravdi u skladu s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da slobodni, neovisni i nepristrani mediji čine jedan od ključnih temelja demokratskog društva, u kojem otvorena rasprava ima suštinsku ulogu; poziva EU da uloži još veće napore za promicanje slobode izražavanja u okviru svojih vanjskih politika i instrumenata, među ostalim i u Sudanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na to da se odmah ukinu ograničenja pristupa internetu i prekine ograničavanje slobode izražavanja cenzuriranjem novina te potiče Sudan na provođenje reformi kako bi se zajamčila sloboda izražavanja, u skladu s njegovim ustavnim i međunarodnim obvezama, uključujući Sporazum iz Cotonoua kako je prvi put izmijenjen u Luxembourgu 25. lipnja 2005.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava žaljenje zbog progona kršćana, pripadnika drugih religija i nevjernika te zatvaranja i rušenja crkava, koje je odobrila država; ponavlja da su sloboda vjere, savjesti i uvjerenja univerzalna ljudska prava koja treba svugdje štititi i koja moraju svima biti zajamčena; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava važnost pridržavanja izbornog kalendara, ali sa zabrinutošću primjećuje da je počeo postupak izmjene sudanskog Ustava kako bi se omogućilo da se predsjednik al-Bašir ponovno kandidira na predsjedničkim izborima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno zahtijeva od predsjednika al-Bašira da poštuje međunarodno pravo u skladu s konvencijama i ugovorima kojih je njegova vlada stranka; dodatno podržava ulogu Međunarodnog kaznenog suda u provođenju optužbi za ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i genocid koje su protiv njega podignute; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na izjavu koju je 31. svibnja 2018. objavio povjerenik Stylianides u Europskom parlamentu i u kojoj je rekao da će se EU nastaviti koristiti različitim sredstvima koja su mu na raspolaganju za promicanje i zaštitu ljudskih prava žena i djevojčica u Sudanu, među ostalim i poboljšanjem njihova pristupa kvalitetnom obrazovanju i uslugama zdravstvene skrbi te podizanjem razine osviještenosti o njihovim pravima među zajednicama, posebno u cilju smanjenja štetnih praksi poput genitalnog sakaćenja žena; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da zajamče da se mjerama „upravljanja migracijama” i borbe protiv terorizma ne ugrožava potpora za ljudska prava; zabrinut je zbog toga što se suradnja EU-a i pojedinih država članica sa Sudanom u području migracija upotrebljava kao izgovor, kao i za jačanje sposobnosti te zemlje da nadzire i ugnjetava ljude, primjerice jačanjem nadzornog kapaciteta, među ostalim i na granicama, te nabavom opreme, kao što je biometrijska oprema; poziva EU i njegove države članice da stoga osiguraju potpunu transparentnost u pogledu projekata u području sigurnosti u koje je uključen Sudan, uključujući i sve planirane aktivnosti i korisnike financijskih sredstava EU-a i država članica; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja svoj poziv da se na razini cijelog EU-a zabrani izvoz, prodaja, ažuriranje i održavanje svih oblika sigurnosne opreme koja se može upotrijebiti za unutarnju represiju, uključujući zabranu tehnologije internetskog nadzora za države u kojima je stanje ljudskih prava iznimno loše, poput Sudana; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prima na znanje izjave glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje u kontekstu aktualnih prosvjeda; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije da javno osudi zabrinjavajuće stanje u Sudanu i da se koristi svim sredstvima utjecaja kako bi izvršila pritisak na sudanske vlasti da zaustave aktualno nasilje i represiju, masovna uhićenja i ubojstva te da ih potakne na poštovanje njihovih obveza u pogledu međunarodnih normi i zakona; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava angažman EU-a u pružanju humanitarne pomoći i potpore organizacijama civilnog društva u Sudanu i potiče EU i njegove države članice da nastave sa svojim naporima u tim područjima; potiče Komisiju da dodatno ojača financijsku potporu za borce za ljudska prava i organizacije civilnog društva u Sudanu u okviru Europskog razvojnog fonda; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, sudanskoj vladi, Afričkoj uniji, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, supredsjednicima Zajedničke parlamentarne skupštine EU-a i AKP-a i Panafričkom parlamentu. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0233.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0080.

(3)  SL C 356, 4.10.2018., str. 50.

(4)  SL C 215, 19.6.2018., str. 33.

(5)  Izračun profesora Stevea H. Hankea, Johns Hopkins University. https://allafrica.com/stories/201807230267.html

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/114

---

P8_TA(2019)0036

Godišnje izvješće za 2017. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. Godišnje izvješće za 2017. o nadzoru financijskih aktivnosti EIB-a (2018/2151(INI))

(2020/C 411/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće o radu Europske investicijske banke (EIB) za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o radu Europske investicijske banke (EIB) za 2017.,

| — | uzimajući u obzir financijsko izvješće i statističko izvješće EIB-a za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir financijsko izvješće i statističko izvješće EIB-a za 2017.,

| — | uzimajući u obzir tri izvješća za 2017.: izvješće o održivosti, izvješće o procjeni triju stupova za operacije EIB-a unutar EU-a i izvješće o rezultatima koje je Europska investicijska banka postigla izvan EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tri izvješća za 2017.: izvješće o održivosti, izvješće o procjeni triju stupova za operacije EIB-a unutar EU-a i izvješće o rezultatima koje je Europska investicijska banka postigla izvan EU-a,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Revizorskog odbora za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Revizorskog odbora za 2017.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o primjeni politike transparentnosti EIB-a za 2017. i izvješće o korporativnom upravljanju za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o primjeni politike transparentnosti EIB-a za 2017. i izvješće o korporativnom upravljanju za 2017.,

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana u predmetu 1316/2016/TN o navodnim nedostacima u politici transparentnosti Europske investicijske banke (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana u predmetu 1316/2016/TN o navodnim nedostacima u politici transparentnosti Europske investicijske banke (1),

| — | uzimajući u obzir reviziju mehanizma za podnošenje pritužbi koja proizlazi iz odluke Europskog ombudsmana u predmetu 1316/2016/TN o navodnim nedostacima u politici transparentnosti Europske investicijske banke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir reviziju mehanizma za podnošenje pritužbi koja proizlazi iz odluke Europskog ombudsmana u predmetu 1316/2016/TN o navodnim nedostacima u politici transparentnosti Europske investicijske banke,

| — | uzimajući u obzir izvješće o radu ureda glavnog dužnosnika EIB-a za praćenje usklađenosti za 2017. i izvješće o radu Grupe EIB-a za borbu protiv prijevara za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o radu ureda glavnog dužnosnika EIB-a za praćenje usklađenosti za 2017. i izvješće o radu Grupe EIB-a za borbu protiv prijevara za 2017.,

| — | uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za razdoblje 2017. – 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za razdoblje 2017. – 2019.,

| — | uzimajući u obzir članke 3. i 9. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 3. i 9. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 15., 126., 174., 175., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Protokola br. 5 o Statutu EIB-a i Protokola br. 28. o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 15., 126., 174., 175., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Protokola br. 5 o Statutu EIB-a i Protokola br. 28. o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji,

| — | uzimajući u obzir Poslovnik Europske investicijske banke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Poslovnik Europske investicijske banke,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 27. travnja 2017. o kontroli financijskih aktivnosti EIB-a za 2015. – godišnje izvješće za 2015. (2), od 3. svibnja 2018. o nadzoru financijskih aktivnosti EIB-a za 2016. – godišnje izvješće za 2016. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 27. travnja 2017. o kontroli financijskih aktivnosti EIB-a za 2015. – godišnje izvješće za 2015. (2), od 3. svibnja 2018. o nadzoru financijskih aktivnosti EIB-a za 2016. – godišnje izvješće za 2016. (3),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1080/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o vanjskom mandatu EIB-a za razdoblje 2007. – 2013. (4) te Odluku br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci za gubitke u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1080/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o vanjskom mandatu EIB-a za razdoblje 2007. – 2013. (4) te Odluku br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci za gubitke u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (6),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 14. rujna 2016. o produljenju trajanja Europskog fonda za strateška ulaganja i uvođenja tehničkih poboljšanja za taj fond i Europski savjetodavni centar za ulaganja (COM(2016)0597), SWD(2016)0297 i SWD(2016)0298), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 14. rujna 2016. o produljenju trajanja Europskog fonda za strateška ulaganja i uvođenja tehničkih poboljšanja za taj fond i Europski savjetodavni centar za ulaganja (COM(2016)0597), SWD(2016)0297 i SWD(2016)0298),

| — | uzimajući u obzir ad hoc reviziju od 8. studenoga 2016. o primjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (Uredba o EFSU-u) koju je proveo Ernst & Young, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ad hoc reviziju od 8. studenoga 2016. o primjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (Uredba o EFSU-u) koju je proveo Ernst & Young,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 28. svibnja 2018. o upravljanju Jamstvenim fondom Europskog fonda za strateška ulaganja u 2017. (COM(2018)0345 final), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 28. svibnja 2018. o upravljanju Jamstvenim fondom Europskog fonda za strateška ulaganja u 2017. (COM(2018)0345 final),

| — | uzimajući u obzir EIB-ovo izvješće o ocjeni funkcioniranja EFSU-a iz lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir EIB-ovo izvješće o ocjeni funkcioniranja EFSU-a iz lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 29. lipnja 2018. o sveobuhvatnom izvješću Europskom parlamentu i Vijeću o upotrebi jamstva EU-a u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) i funkcioniranju jamstvenog fonda Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) (COM(2018)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 29. lipnja 2018. o sveobuhvatnom izvješću Europskom parlamentu i Vijeću o upotrebi jamstva EU-a u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) i funkcioniranju jamstvenog fonda Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) (COM(2018)0497),

| — | uzimajući u obzir Trostrani sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske investicijske banke iz rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Trostrani sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske investicijske banke iz rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir informativni dokument Revizorskog suda o budućnosti financija EU-a: Reforma načina djelovanja proračuna EU-a iz veljače 2018. i prijedlog Komisije za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. iz srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir informativni dokument Revizorskog suda o budućnosti financija EU-a: Reforma načina djelovanja proračuna EU-a iz veljače 2018. i prijedlog Komisije za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. iz srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0479/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0479/2018),

| A. | budući da je misija EIB-a doprinijeti integraciji, uravnoteženom razvoju te gospodarskoj i socijalnoj koheziji država članica prikupljanjem znatne količine sredstava na tržištima kapitala i pozajmljivanjem tih sredstava pod povoljnim uvjetima za projekte kojima se promiču politički ciljevi EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je misija EIB-a doprinijeti integraciji, uravnoteženom razvoju te gospodarskoj i socijalnoj koheziji država članica prikupljanjem znatne količine sredstava na tržištima kapitala i pozajmljivanjem tih sredstava pod povoljnim uvjetima za projekte kojima se promiču politički ciljevi EU-a;

| B. | budući da se EIB nalazi u središtu napora za gospodarski oporavak na razini Unije, uz dva uzastopna povećanja kapitala i ključnu ulogu u provedbi Plana ulaganja za Europu s pomoću upravljanja Europskim fondom za strateška ulaganja (EFSU); |
| --- | --- |

B.

budući da se EIB nalazi u središtu napora za gospodarski oporavak na razini Unije, uz dva uzastopna povećanja kapitala i ključnu ulogu u provedbi Plana ulaganja za Europu s pomoću upravljanja Europskim fondom za strateška ulaganja (EFSU);

| C. | budući da bi EIB trebao doprinijeti uključivom rastu, održivom i kvalitetnom zapošljavanju i smanjenju nejednakosti; |
| --- | --- |

C.

budući da bi EIB trebao doprinijeti uključivom rastu, održivom i kvalitetnom zapošljavanju i smanjenju nejednakosti;

| D. | budući da je redovita i temeljita procjena potreba u raznim sektorima ključna za otkrivanje ulagačkih nedostataka i prepreka u različitim regijama, ali i za utvrđivanje niza prilika s potencijalom za rast i zapošljavanje, za daljnji doprinos ciljevima Pariškog sporazuma iz 2015. te za odgovarajuću kalibraciju prirode i veličine tržišnih nedostataka ovisno o postojećim vanjskim učincima, sektorskim i teritorijalnim razvojnim potrebama; |
| --- | --- |

D.

budući da je redovita i temeljita procjena potreba u raznim sektorima ključna za otkrivanje ulagačkih nedostataka i prepreka u različitim regijama, ali i za utvrđivanje niza prilika s potencijalom za rast i zapošljavanje, za daljnji doprinos ciljevima Pariškog sporazuma iz 2015. te za odgovarajuću kalibraciju prirode i veličine tržišnih nedostataka ovisno o postojećim vanjskim učincima, sektorskim i teritorijalnim razvojnim potrebama;

| E. | budući da je uloga EIB-a u korištenju javnih sredstava ključna za sposobnost Unije da odgovori na nove gospodarske i okolišne trendove i geopolitičke nesigurnosti i da im se prilagodi, uz istodobno jačanje i poboljšavanje aktivnosti Grupe EIB-a za nadzor rizika i upravljanje bonitetnim rizicima; |
| --- | --- |

E.

budući da je uloga EIB-a u korištenju javnih sredstava ključna za sposobnost Unije da odgovori na nove gospodarske i okolišne trendove i geopolitičke nesigurnosti i da im se prilagodi, uz istodobno jačanje i poboljšavanje aktivnosti Grupe EIB-a za nadzor rizika i upravljanje bonitetnim rizicima;

| F. | budući da je Grupa EIB-a posljednjih godina u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) zabilježila izrazitu promjenu u prirodi, obujmu, profilu rizika i složenosti poslovanja, s trendom povećanja broja manjih operacija koje se podupiru jamstvom EU-a u okviru EFSU-a, kao i znatnim povećanjem mandata u ime Europske komisije i pružanjem savjetodavnih usluga; |
| --- | --- |

F.

budući da je Grupa EIB-a posljednjih godina u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) zabilježila izrazitu promjenu u prirodi, obujmu, profilu rizika i složenosti poslovanja, s trendom povećanja broja manjih operacija koje se podupiru jamstvom EU-a u okviru EFSU-a, kao i znatnim povećanjem mandata u ime Europske komisije i pružanjem savjetodavnih usluga;

| G. | budući da će Brexit utjecati na kapitalnu osnovu EIB-a, dostatnost i budući zajmovni kapacitet; |
| --- | --- |

G.

budući da će Brexit utjecati na kapitalnu osnovu EIB-a, dostatnost i budući zajmovni kapacitet;

| H. | budući da bi EIB trebao ostvariti dodanu vrijednost uz najvišu razinu integriteta, dobrog upravljanja te osobito, s obzirom na nalaze Europskog ombudsmana u pogledu odluke u predmetu 1316/2016/TN o navodnim nedostacima u politici transparentnosti Europske investicijske banke (7), najvišu razinu transparentnosti i odgovornosti, ali i usklađenost s primjenjivim najboljim bankovnim praksama; |
| --- | --- |

H.

budući da bi EIB trebao ostvariti dodanu vrijednost uz najvišu razinu integriteta, dobrog upravljanja te osobito, s obzirom na nalaze Europskog ombudsmana u pogledu odluke u predmetu 1316/2016/TN o navodnim nedostacima u politici transparentnosti Europske investicijske banke (7), najvišu razinu transparentnosti i odgovornosti, ali i usklađenost s primjenjivim najboljim bankovnim praksama;

| I. | budući da bi borba protiv svih oblika pranja novca, financiranja terorizma i štetnih poreznih praksi trebala i dalje biti stalan prioritet EIB-a; |
| --- | --- |

I.

budući da bi borba protiv svih oblika pranja novca, financiranja terorizma i štetnih poreznih praksi trebala i dalje biti stalan prioritet EIB-a;

| J. | budući da su se dioničari Europskog investicijskog fonda (EIF) 31. prosinca 2017. sastojali od EIB-a (58,5 %), Unije koju predstavlja Europska komisija (29,7 %) i 32 financijske institucije (11,8 %); budući da se većina operacija EIF-a trenutačno financira u okviru posebnih mandatnih sporazuma s trećim stranama. |
| --- | --- |

J.

budući da su se dioničari Europskog investicijskog fonda (EIF) 31. prosinca 2017. sastojali od EIB-a (58,5 %), Unije koju predstavlja Europska komisija (29,7 %) i 32 financijske institucije (11,8 %); budući da se većina operacija EIF-a trenutačno financira u okviru posebnih mandatnih sporazuma s trećim stranama.

Uloga EIB-a u jamčenju strateških javnih ulaganja s dodanom vrijednosti

| 1. | ističe da su javna ulaganja još uvijek potrebna kako bi se premostile razlike u ulaganjima u različitim sektorima u kojima je razina ulaganja i dalje ispod razine zabilježene prije krize u većini ugroženih država članica i kohezijskih zemalja, a u cilju daljnjeg oporavka od posljedica krize i poticanja dugoročnog i održivog rasta, zapošljavanja i kohezije u Uniji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje da je ukupni upisani kapital EIB-a 243 milijarde EUR; prima na znanje da su među dioničarima EIB-a sve države članice i da se, uz uplaćeni kapital, države članice također obvezuju na pružanje dodatnog kapitala na zahtjev; ističe da su četiri najveća dioničara Njemačka, Francuska, Italija i Ujedinjena Kraljevina, od kojih svaka ima 39,14 milijarde EUR odnosno 16,11 % ukupnog iznosa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da EIB, u skladu sa svojom operativnom strategijom, ima za cilj pružiti potporu europskim strateškim ciljevima, kao što su obnova konkurentnosti EU-a i dugoročni gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta, olakšavanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća, zaštita okoliša i energetska tranzicija financiranjem projekata za prilagodbu i ublažavanje klimatskih promjena, rješavanje krize zapošljavanja s kojima se suočava mlada generacija u EU-u, podupiranje infrastrukturnih projekata i ublažavanje uzroka migracija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da EIB ima važnu financijsku ulogu, koja može dovesti do značajnih rezultata u smanjenju nejednakosti u Uniji i poziva EIB da se usmjeri na ulaganja kojima se pridonosi ciljevima Pariškog sporazuma iz 2015. i povećava konkurentnost i jednakost mogućnosti te podupire kohezijska politika u manje razvijenim regijama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva EIB da nastavi s uklanjanjem ulagačkih razlika koje se stalno ponavljaju i tekućih strukturnih nedostataka na tržištu osmišljavanjem cjelovite i srednjoročne potrošnje, olakšavanjem sufinanciranja na nacionalnoj razini i investicijskim planovima, između ostalog, prema regijama i područjima Unije s niskim prihodima i onima koje se suočavaju s većim preprekama u ulaganjima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da bi prioriteti EIB-a u akcijskom planu za razdoblje 2017. – 2019. trebali biti učinkovita provedba ciljeva strategije Europa 2020. za pametan i održiv razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da bi se uvjetima kreditiranja EIB-a trebao olakšati razvoj rubnih regija EU-a i to promicanjem rasta i zapošljavanja; traži od EIB-a da prije prihvaćanja projekata znatno poboljša mehanizme za pružanje tehničke pomoći i financijskog savjetovanja tijelima lokalne i regionalne vlasti kako bi se svim državama članicama olakšao pristup i sudjelovanje, posebno onima s nižom stopom prihvaćenih projekata; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče EIB da osmisli održive mogućnosti financiranja i povoljno ulagačko okruženje kojima se odražavaju obveze i ciljevi politika Unije, u cilju poticanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije i inovacija unutar Unije, kao i jačanja socijalne i okolišne dimenzije ulaganja EIB-a premošćivanjem investicijskog jaza u socijalnom sektoru i u pogledu sigurnosti infrastrukture; poziva EIB da, u slučaju velikih infrastrukturnih projekata, uzme u obzir sve odgovarajuće rizike utjecaja na okoliš i da financira samo one koji su pokazali stvarnu dodanu vrijednost za lokalno stanovništvo i s okolišnog, društvenog i gospodarskog gledišta; ističe važnost strogog praćenja mogućih rizika od korupcije i prijevara u tom kontekstu te provođenja pomnih ex ante i ex post procjena u pogledu projekata koje je potrebno financirati; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče EIB da stalno informira dionike o financijskim mogućnostima i da, kada je to potrebno, pruža odgovarajuće savjetodavne usluge, iako su instrumenti EIB-a usmjereni na potražnju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da se u okviru tekućih pregovora o istupanju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije moraju utvrditi detaljni uvjeti o svim obavezama Ujedinjene Kraljevine prema EIB-u kako bi se zajamčilo da sposobnost EIB-a za ostvarenje njegovih ciljeva ne bude narušena; |
| --- | --- |

10.

Poticanje ulaganja u ključna strateška područja

| 11. | napominje da su, u skladu s financijskim izvješćem EIB-a za 2017., zaključene operacije pozajmljivanja za 2017. iznosile 69,9 milijardi EUR (62,6 milijarde EUR unutar EU-a i 7,3 milijardi EUR izvan EU-a), što je manji iznos u usporedbi s posljednjih 5 godina (2013. – 2016.) te je manji od 70 milijardi EUR, no svejedno je u 10 % u okviru granice fleksibilnosti koja je predviđena operativnim planom EIB-a te prima na znanje stabilnost i kvalitetu ukupnog kreditnog portfelja, s 0,3 % loših kredita, slično kao 2016.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da Europska unija pruža jamstvo EIB-u što je uobičajeno za financijske institucije koje su imenovale države članice kako bi se ostvarili ciljevi od javnog interesa; ističe, međutim, da situacija iziskuje izuzetno odgovorne politike kreditiranja kako bi se sredstva potrošila u korist čitave Unije, država članica i javnog interesa; poziva EIB, koji djeluje u okviru razvojnog mandata, da snažnije zajamči poštovanje ciljeva politike u području okoliša i socijalne politike i ciljeva održivog razvoja UN-a, uključujući projekte koji se sufinanciraju ili doprinose investicijskim fondovima i fondovima privatnog kapitala; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja svoju zabrinutost zbog toga što je polovica država članica primila 80 % ukupnih ulaganja EIB-a dostupnih unutar EU-a, a ostalih 14 država članica samo 10 % tih ulaganja; ponavlja da su tri države članice pojedinačno primile 16 %, 15 % odnosno 11 % ulaganja; traži od Banke da u svoj pregled izvješćivanja uključi informacije o svojim ulaganjima u regije s niskim prihodima i visokim prihodima u skladu s njezinim istraživanjem o ulaganju (EIBIS) i s obzirom na mogući učinak uklanjanja razlika u ulaganjima i prepreka u manje povlaštenim regijama u EU-u; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EIB da preispita svoje procjene ulaganja po stanovniku i, prema tome, poredak država članica jer ažurirani podaci naznačuju općeniti poredak koji odgovara poretku u skladu s apsolutnim iznosima koje su primile države članice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | osim toga, napominje da je, prema Godišnjem izvješću EIF-a za 2017., EIF 2017. potpisao transakcije u ukupnom iznosu od 9,3 milijarde EUR, u usporedbi s 9,45 milijardi EUR 2016., čime je potaknuto financiranje u iznosu od 35,4 milijarde EUR za potporu MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije u Europi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje financiranje Grupe EIB-a, kako unutar EU-a tako i izvan EU-a, u 2017. godini radi potpore ciljevima javne politike, u iznosu od (i) 13,8 milijardi EUR za inovacije i vještine, (ii) 18 milijardi EUR za infrastrukturu, (iii) 16,7 milijardi EUR za projekte povezane s okolišem i (iv) 29,6 milijardi EUR za mala i srednja poduzeća te poduzeća srednje tržišne kapitalizacije; ističe činjenicu da su zbog svojih učinaka i važnosti za lokalno i nacionalno gospodarstvo ulaganja u MSP-ove, novoosnovana poduzeća, istraživanja, inovacije, digitalno gospodarstvo i energetsku učinkovitost najbitniji čimbenici za poticanje gospodarskog oporavka u EU-u i promicanje stvaranja kvalitetnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prima na znanje da je količina zajmova EIB-a u Uniji 2017. godine iznosila 18,24 milijarde EUR za horizontalni cilj gospodarske i socijalne kohezije, a Banka je za taj cilj dosegla 29,6 % od 30 % ciljanih ulaganja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prima na znanje da je EIB 25 % svojih ukupnih sredstava za financiranje namijenio projektima povezanima s klimatskim projektima, a taj će postotak do 2020. porasti na 35 %; ističe da bi taj trend trebalo ocijeniti pozitivno, napominjući da bi financirani projekti trebali biti učinkoviti ne samo u borbi protiv klimatskih promjena, već i financijski isplativi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje da je 16,58 milijardi EUR unutar Unije namijenjeno horizontalnim ciljevima u području klime, čime je EIB pridonio usklađivanju sa Sporazumom iz Pariza iz 2015. i globalnom održivom razvoju; potiče EIB da održi visoku razinu ambicije u tom području; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja nastojanje EIB-a da svoje operacije do 2020. uskladi s Pariškim sporazumom iz 2015.; s obzirom na najnovije izvješća IPCC-a poziva EIB da preispita svoju klimatsku strategiju radi njezina usklađivanja s putanjom globalnog zagrijavanja od 1,5 oC; |
| --- | --- |

20.

| 21. | potiče EIB na jačanje svoje prisutnosti i djelovanja u zemljama zapadnog Balkana jer su strateški važne za EU te je ključno poticati aktivnosti kreditiranja i ulaganja u regiji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prima na znanje reviziju kriterija EIB-a za kreditiranje u području energije koja je u tijeku; očekuje da će ta revizija biti u skladu s Pariškim sporazumom iz 2015.; ponavlja poziv EIB-u da kao prioritet postavi energetski učinkovite i manje, decentralizirane obnovljive izvore energije i predstavi ambiciozan plan za prekid financiranja projekata povezanih s fosilnim gorivima; poziva EIB da nastoji postati predvodnik u pogledu klimatskog djelovanja i da poveća ulaganje u obnovljivu energiju i sektor energetske učinkovitosti te da taj cilj postavi kao prioritet u reviziji svojih kriterija za kreditiranje u području energije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | u tom kontekstu pozdravlja ulogu EIB-a u izdavanju obveznica za podizanje svijesti o klimi (ili 4,29 milijardi EUR u usporedbi s 3,8 milijardi EUR u 2016.), što odgovara sudjelovanju Banke u klimatskoj politici radi povećanja ulaganja u energetsku učinkovitost i male obnovljive izvore energije s poboljšanim lokalnim i regionalnim učincima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da bi EIB i dalje trebao jačati svoju ulogu u doprinosu postizanju održivog razvoja i da bi se klimatska politika trebala prvenstveno usredotočiti na čisti prijevoz i proizvodnju energije, na smanjenje potrošnje energije (za grijanje, prijevoz i proizvodnju), na čistu industrijsku proizvodnju i održivu poljoprivredu i opskrbu vodom te na ekološku tranziciju općenito; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća da su mala i srednja poduzeća okosnica europskog gospodarstva i stoga poziva EIB da riješi njihov problem pristupa kreditiranju poboljšanjem postojećih programa, kao što je Europski mikrofinancijski instrument Progress, te povećanjem financijskih sredstava koja su im namijenjena; poziva da se za posredničke banke koje isplaćuju sredstva EIB-a uspostave proaktivniji zahtjevi u pogledu politika za MSP-ove i mikropoduzeća; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da bi EIB pri pružanju potpore poduzećima iz EU-a u inozemstvu trebao uzeti u obzir trgovinsku strategiju EU-a, uključujući postojeće i buduće sporazume o slobodnoj trgovini, uslugama i ulaganjima; ističe da bi EIB u tom kontekstu trebao posebno voditi računa o zahtjevima internacionalizacije europskih MSP-ova; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da je jedan dio ukupne aktivnosti davanja zajmova EIB-a namijenjen operacijama izvan Unije; napominje da moraju postojati bliska koordinacija i komplementarnost između EIB-ovih aktivnosti vanjskog kreditiranja i plana EU-a za vanjska ulaganja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzima u obzir napore EIB-a u pridonošenju ciljevima održivog razvoja i suočavanju s globalnim izazovima koji se odnose na migracije; uključujući izdavanjem obveznica za podizanje svijesti o održivosti radi financiranja 17 ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

28.

Izvršavanje financijskih operacija EIB-a

| 29. | sa zadovoljstvom prima na znanje zaključak Odbora za reviziju o tome da financijski izvještaji koje je usvojilo Upravno vijeće EIB-a predstavljaju istinit i točan prikaz financijskog stanja Banke na dan 31. prosinca 2017., kao i rezultate njezina poslovanja i novčane tokove za 2017. u skladu s primjenjivim računovodstvenim okvirom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponavlja svoj zahtjev da EIB podnese sveobuhvatnije, detaljnije i usklađenije godišnje izvješće o radu i znatno poboljša prikaz informacija uvrštenjem detaljne i pouzdane raščlambe odobrenih ulaganja koja su potpisana i isplaćena za predmetnu godinu, zatim prikaz izvora financiranja (vlastita sredstva, EFSU, programi kojima središnje upravlja EU itd.) i prikaz informacija o korisnicima (države članice, javni ili privatni sektor, posrednici ili izravni primatelji), podržanim sektorima i rezultatima ex post evaluacija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzima u obzir obujam novih posebnih aktivnosti na koje se Banka obvezala 2017. i koji odgovara projektima s višim profilom rizika u iznosu od 18 milijardi EUR (2016.: 13,1 milijarda EUR), od čega je 2,7 milijardi EUR bilo na vlastiti rizik EIB-a, a preostale 15,3 milijarde EUR bile su pokrivene ublažavanjem kreditnog rizika portfelja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prima na znanje rezultate 26 dovršenih projekata iz 2017., provedenih izvan EU-a, kod kojih procjena preko okvira za mjerenje rezultata za vanjske intervencije omogućuje sagledavanje ne samo očekivanih, nego i ostvarenih rezultata;; međutim, primjećuje da se informacije o aktivnostima unutar EU-a predstavljaju isključivo na temelju mogućeg učinka i očekivanih rezultata novih operacija potpisanih 2017. na osnovu instrumenta za procjenu na temelju tri stupa (3PA); ponavlja svoj poziv Banci da uključi informacije o rezultatima postignutima u dovršenim projektima unutar EU-a te da, ako je to potrebno, prilagodi sustav 3PA; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da postoji potreba za produbljivanjem kriterija za provjeru u pogledu dodatnosti EIB-a kako bi se bolje usmjerila njegova sredstva, izbjeglo dvostruko usmjeravanje i kako bi se ostvarile sve potencijalne sinergije kad god je to moguće; |
| --- | --- |

33.

| 34. | potiče na to da se kultura uspješnosti u okviru EIB-a potiče postupnim poboljšanjem, osobito kako bi se suzili transverzalni pokazatelji uspješnosti o učinku ključnih operacija EIB-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EIB da redovito dostavlja dokaze o održivosti ishoda, učinaka i rezultata s relevantnim i ažuriranim pokazateljima; smatra da je ključno poboljšati primjerenost i relevantnost pokazatelja u tablici pokazatelja ne samo da bi se prikazao razmjer rezultata i učinka, već kako bi se utvrdili načini intervencije koji su uvijek učinkoviti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da je, osim stvarne razine ulaganja, potrebno raditi na trajnosti, tj. na sposobnosti projekta da dugoročno očuva svoje koristi u okolišnom, financijskom, gospodarskom ili socijalnom smislu (izravne ili ne) nakon završetka projekta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja EIB-ovo donošenje politike isključenosti odobrene u prosincu 2017. i poziva na strogu uporabu tog instrumenta kako bi se iz financiranja EIB-a isključili klijenti uključeni u koruptivne prakse ili prijevare; |
| --- | --- |

37.

Razvoj EFSU-a

| 38. | prima na znanje da je od kraja 2017. Grupa EIB-a (EIB i EIF) u okviru EFSU-a potpisala 606 operacija ukupne financijske potpore u iznosu od 37,4 milijarde EUR te da se očekuje da će se tim operacijama mobilizirati ulaganja u iznosu od 207,3 milijarde EUR u svih 28 država članica i u svim ciljevima utvrđenima Uredbom o EFSU-u, uz sljedeću raspodjelu za glavne sektore: 30 % za MSP-ove, 24 % za istraživanje, razvoj i inovacije, 21 % za energetski sektor, 10 % za digitalno područje, 8 % za promet, 4 % za socijalnu infrastrukturu i 4 % za okoliš i učinkovito korištenje resursa; potiče EIB da svoja ulaganja u sektore i projekte s visokim emisijama ugljika smanji na najmanju moguću razinu te da poveća svoj udio ulaganja za poboljšanje okoliša i učinkovitosti resursa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prima na znanje da je EIB od 31. prosinca 2017. u okviru dijela za infrastrukturu i inovacije (IIW) potpisao 278 operacija za ukupno financiranje u iznosu od 27,4 milijarde EUR, za koje se očekuje da će mobilizirati ulaganja u iznosu od 131,4 milijarde EUR u 27 država članica te da je EIF u okviru dijela za mala i srednja poduzeća potpisao operacije s 305 financijskih posrednika za ukupno financiranje EIF-a od gotovo 10 milijardi EUR, za koje se očekuje da će mobilizirati ulaganja u iznosu od 76 milijardi EUR u svih 28 država članica EU-a; primjećuje da je do kraja 2017. ukupno 135 785 poduzeća dobilo potporu za financiranje s potporom EFSU-a u okviru dijela za MSP-ove te je otvoreno ili podržano 1,5 milijuna radnih mjesta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ponavlja da se stvarna ulaganja koja je mobilizirao EFSU mogu mjeriti samo na kraju razdoblja ulaganja, uzimajući pritom u obzir da procijenjeni globalni multiplikacijski učinak 606 transakcija koje su odobrene i potpisane u okviru EFSU-a s krajem 2017. iznosi 13,53x, nešto manje od početne pretpostavke i cilja od 15x pri pokretanju EFSU-a; prima na znanje da se informacije o tome kako su izvedeni multiplikatori referentnih vrijednosti trenutačno dijele među službama EIB-a i preporučuje da se sve te informacije prikupe u zaseban dokument; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primjećuje da nije došlo do slučajeva u kojima je zbog neuspjelih operacija EU, u skladu sa svojim jamstvom, morao izdvojiti sredstva iz svog proračuna; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prima na znanje da indikativna ograničenja geografske raspoređenosti, koja je utvrdio Upravljački odbor EFSU-a i koja na kraju razdoblja ulaganja zahtijevaju da udio ulaganja u okviru dijela za infrastrukturu i inovacije (u smislu potpisanih operacija) u bilo koje tri države članice zajedno ne premašuju 45 % ukupnog portfelja EFSU-a, nisu poštovana s obzirom na to da do 31. prosinca 2017. tri države članice s najvećim brojem potpisa (Francuska, Italija i Španjolska) čine otprilike 47 % ukupnog opsega ulaganja; ističe da još uvijek ima prostora za poboljšanje proširenja teritorijalne distribucije sredstava u okviru EFSU-a, čime se istodobno u većoj mjeri povećavaju mogućnosti ulaganja u okviru EFSU-a; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prima na znanje evaluaciju EFSU-a i nalaze u vezi s time da operacije posebne aktivnosti u okviru EFSU-a i one koje nisu povezane s EFSU-om imaju sličan profil rizičnosti, kao i da je kombinacija bespovratnih sredstava EFSU-a i ESIF-a i Instrumenta za povezivanje Europe i dalje ograničena, dok postoji rizik da EFSU nadomjesti financijske instrumente ESIF-a; očekuje uklanjanje nedostataka i rizika utvrđenih u evaluaciji EFSU-a tijekom provedbe EFSU-a 2.0; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja poboljšanje transparentnosti objavljivanjem odluka odbora za ulaganja u okviru EFSU-a i dokumenata koje je donio upravni odbor, zajedno sa zapisnicima sa sjednica; |
| --- | --- |

44.

| 45. | potiče bolju sinergiju između EFSU-a i nacionalnih razvojnih banaka s obzirom na to da je koordinacija s nacionalnim razvojnim bankama trajan proces koji bi mogao doprinijeti djelotvornosti EFSU-a; |
| --- | --- |

45.

Ljudska prava

| 46. | poziva EIB na uspostavu strategije za ljudska prava i unaprjeđenje dužne pažnje na razini projekta kako bi se u svim aktivnostima i tijekom životnog ciklusa projekata utvrdili i riješili rizici povezani s ljudskim pravima; ujedno poziva EIB na uspostavu djelotvornog mehanizma kojim bi borci za ljudska prava mogli sigurno upozoriti banku na sve nesigurnije okruženje ili rizike od sukoba i odmazde; |
| --- | --- |

46.

Povećanje transparentnosti i odgovornosti u korporativnom upravljanju i aktivnostima EIB-a

| 47. | prima na znanje primjedbe Revizorskog odbora u njegovu godišnjem izvješću Vijeću guvernera za financijsku godinu 2017. u pogledu:






  (a) | važnosti jamčenja dugoročne financijske snage i održivosti EIB-a te održavanje njegovog rejtinga AAA u kontekstu neizvjesnih ekonomskih politika te geopolitičkih, regulatornih i makroekonomskih kretanja; |
| --- | --- | --- |

47.

(a)

važnosti jamčenja dugoročne financijske snage i održivosti EIB-a te održavanje njegovog rejtinga AAA u kontekstu neizvjesnih ekonomskih politika te geopolitičkih, regulatornih i makroekonomskih kretanja;

| (b) | potrebe za revizijom i jačanjem okruženja Grupe EIB-a za unutarnju kontrolu i upravljanje rizikom s obzirom na promjenjivu količinu i sve veću složenost aktivnosti Grupe EIB-a; |
| --- | --- |

(b)

potrebe za revizijom i jačanjem okruženja Grupe EIB-a za unutarnju kontrolu i upravljanje rizikom s obzirom na promjenjivu količinu i sve veću složenost aktivnosti Grupe EIB-a;

| (c) | potrebe za potpunom provedbom najbolje bankarske prakse, uključujući u područjima u kojima postoje sveprisutne razlike u usklađenosti; |
| --- | --- |

(c)

potrebe za potpunom provedbom najbolje bankarske prakse, uključujući u područjima u kojima postoje sveprisutne razlike u usklađenosti;

| (d) | potrebe za sveobuhvatnim preispitivanjem, a potom i izmjenom postupka odobrenja kredita i povezanih postupaka donošenja odluka u EIB-u, s obzirom na to da se čini da se postupak ocjenjivanja i odobravanja kredita i odgovarajuće kontrolno okruženje u EIB-u nisu u stanju nositi s trenutačnim poslovnim potrebama, što je dokaz o pritisku koji je stavljen na službe EIB-a; |
| --- | --- |

(d)

potrebe za sveobuhvatnim preispitivanjem, a potom i izmjenom postupka odobrenja kredita i povezanih postupaka donošenja odluka u EIB-u, s obzirom na to da se čini da se postupak ocjenjivanja i odobravanja kredita i odgovarajuće kontrolno okruženje u EIB-u nisu u stanju nositi s trenutačnim poslovnim potrebama, što je dokaz o pritisku koji je stavljen na službe EIB-a;

| 48. | čvrsto se slaže s Revizorskim sudom koji dijeli žaljenje zbog toga što EIB još nije ostvario napredak u rješavanju problema o postojećem kombiniraju odgovornosti među određenim članovima upravnog odbora u tri uzastopne godine (2015., 2016. i 2017.); potpuno se slaže i podržava preporuku Revizorskog odbora da svi članovi upravnog odbora EIB-a trebaju biti u mogućnosti djelovati objektivno, kritički i neovisno te da bi trebalo ukinuti netradicionalnu kombinaciju odgovornosti, kao što je odgovornost za nadzor prve i druge linije obrambenih aktivnosti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | s tim u vezi traži od EIB-a da ozbiljno razmotri tu preporuku i osigura jasnu podjelu odgovornosti na razini upravnog odbora; pozdravlja pokrenutu reformu za izmjenu upravljačke strukture EIB-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva EIB da ukloni postojeće nedostatke u primjenjivom okviru najboljih bankarskih praksi i očekuje da je taj okvir postao u potpunosti operativan 2018. s obzirom na to da se njegova provedba smatra preduvjetom za očuvanje financijske snage i stabilnosti EIB-a; |
| --- | --- |

50.

| 51. | izražava zabrinutost u vezi sa zaključkom Odbora za reviziju o tome da se brzo širenje aktivnosti i kapaciteta EIB-a povezanih s provedbom EFSU-a, njegovim mandatima pod upravljanjem u ime trećih strana i pružanjem savjetodavnih usluga ne prati nužno odgovarajućim prilagodbama poslovne strukture ili postupaka; prima na znanje da je Revizorski odbor 2017. zadržao pet preporuka iz 2015. i 2016. koje se odnose na unutarnju kontrolu i rizično okruženje; poziva EIB da provedbu tih preporuka utvrdi kao prioritet i da se pobrine za to da unutarnji procesi, kibersigurnost i upravljanje rizikom ispunjavaju nove i sve veće zahtjeve i izazove stavljene pred Grupu EIB-a; |
| --- | --- |

51.

| 52. | smatra da bi EIB trebao povećati svoju transparentnost, ne samo prema Europskom parlamentu, već i prema tijelima država članica; vjeruje da bi demokratski predstavnici trebali imati više informacija o aktivnostima EIB-a; |
| --- | --- |

52.

| 53. | smatra da ima prostora za poboljšanje transparentnosti i u upravljačkim tijelima i na operativnoj razini; ponavlja potrebu za sustavnom objavom sustava 3PA i listova za mjerenje rezultata; traži i objavljivanje informacija iz zapisnika sa sastanaka Upravnog odbora i Vijeća guvernera; sa zadovoljstvom prima na znanje da je EIB 2017. započeo s objavljivanjem zapisnika Upravnog vijeća EIB-a, izjava o nepostojanju sukoba interesa direktora EIB-a te određenih informacija o projektima i to o procjeni utjecaja na okoliš; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ponavlja da transparentnost, snažna dubinska analiza i kontrola u provedbi politika EU-a dovode ne samo do jačanja ukupne korporativne odgovornosti i odgovornosti EIB-a, s jasnim pregledom vrste financijskih posrednika i krajnjih korisnika na temelju iscrpnog postupanja s dužnom pažnjom i politike „upoznaj svog klijenta”, već se time također doprinosi povećanju ukupne učinkovitosti i održivosti financiranih projekata; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno poziva EIB da proširi objavljene informacije o projektima koje provode posrednici uključivanjem informacija o konačnim projektima kojima bi se mogao procijeniti gospodarski i socijalni učinak njegovih ulaganja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća da bi postupak upravljanja trebao u većoj mjeri uzeti u obzir rezultate dijaloga ili savjetovanja s organizacijama civilnog društva ili posebne interese ili probleme lokalnih i regionalnih aktera kako bi se omogućilo informiranije i legitimnije demokratsko donošenje odluka; |
| --- | --- |

56.

| 57. | izražava zabrinutost zbog nalaza utvrđenih u godišnjem izvješću Europskog revizorskog suda prema kojima su otkriveni ozbiljni nedostaci u vezi s Europskim investicijskim fondom: Revizorski sud ukazuje na regulatornu nepravilnost kojom su revizorska tijela država članica bila obvezna revidirati inicijative MSP-ova, ali na temelju zakonodavstva koje je na snazi nisu imala pravo provoditi inspekcije na terenu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | u 30 ulaganja koja je ispitao Revizorski sud financijski posrednici odobrili su zajmove za petero primatelja bez provjeravanja njihova statusa MSP-a; Europski revizorski sud te projekte nije smatrao prihvatljivima, a korisnici su uzeli još četiri zajma za aktivnosti koje su djelomično ili u potpunosti neprihvatljive; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja činjenicu da su izmijenjenom Financijskom uredbom u teoriji riješeni problemi koje je otkrio Revizorki sud; poziva EIB da u sljedećem godišnjem izvješću obuhvati pitanja povezana s regulatornim nedostacima te da zajamči da se izmijenjenom Financijskom uredbom revizorskim tijelima država članica omogući provođenje revizija čak i na razini krajnjeg korisnika; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja usvajanje privremenog pristupa politici EIB-a prema loše reguliranim, netransparentnim i nekooperativnim jurisdikcijama, koji je u siječnju 2017. donijelo Upravno vijeće, ali očekuje da bi to trebalo dovesti do revizije te politike kako bi se poboljšala porezna dubinska analiza EIB-a u pogledu vanjskog kreditiranja, uz revidirani okvir Grupe EIB-a za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva EIB da provede odgovarajuću dubinsku analizu poduzeća i integriteta kako bi se utvrdili stvarni vlasnici svih njegovih klijenata i operacija kao i krajnjih poduzeća u koje se ulaže kada su u pitanju ulaganja EIB-a u fondove vlasničkog kapitala; poziva EIB da na svojim internetskim stranicama objavi podatke o stvarnom vlasništvu koji se odnose na klijente kako bi se povećala vidljivost operacija i pomoglo spriječiti slučajeve korupcije i sukoba interesa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva EIB da, u skladu sa zaključcima Vijeća donesenima 25. svibnja 2018. o standardnoj odredbi EU-a o dobrom upravljanju u poreznim pitanjima za sporazume s trećim zemljama, ojača vezu između financiranja EIB-a i dobrog poreznog upravljanja; smatra da bi EIB trebao dodatno doprinijeti razvoju najboljih praksi za pravedno oporezivanje suzbijanjem utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza; poziva EIB da donese politiku odgovornog oporezivanja kojom bi se osiguralo da EIB ne financira klijente koji su uključeni u mehanizme izbjegavanja plaćanja i utaje poreza ili koji djeluju preko poreznih oaza; poziva EIB da u svoje ugovore sa svim odabranim financijskim posrednicima uključi standardnu odredbu i klauzule o dobrom upravljanju; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naglašava da je u revidiranom mandatu EIB-a za vanjsko kreditiranje jasno da crna lista EU-a postaje obvezujuća za Banku te da se operacijama EIB-a ne podupiru projekti kojima se doprinosi pranju novca, financiranju terorizma, izbjegavanju plaćanja poreza, poreznim prijevarama i utaji poreza; |
| --- | --- |

63.

| 64. | napominje da je krajem 2017. EIB pod istragom imao 136 slučajeva prijevare, a tri glavne vrste optužbi bile su prijevara s 53,7 %, korupcija s 25,5 % i tajno dogovaranje s 10,7 %; |
| --- | --- |

64.

| 65. | napominje da su sredstva EIB-a koristila društva upletena u skandal s emisijama, točnije Volkswagen, i da su se ona stoga možda koristila za financiranje neetičkih i ilegalnih aktivnosti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | napominje da se broj novih prihvatljivih pritužbi povećao s 84 u 2016. na novi rekordni broj od 102 u 2017. i da su 2017. obrađene 173 pritužbe; prima na znanje da se 38 pritužbi zaprimljenih u 2017. odnosi samo na dva investicijska projekta EIB-a: transjadranski plinovod i cestovni prilaz luci u Mombasi u Keniji; |
| --- | --- |

66.

| 67. | prima na znanje reviziju mehanizma za podnošenje pritužbi EIB-a i uključivanje primjera Europskog ombudsmana za definiciju nepravilnosti u upravljanju, koji uključuju oblike manjkavog ili lošeg upravljanja kao što su administrativne nepravilnosti, nezakonita diskriminacija, neutemeljeno uskraćivanje informacija, zlouporaba ovlasti i nepotrebno kašnjenje, međutim, izražava zabrinutost zbog preostalog dijela ishoda revizije; |
| --- | --- |

67.

| 68. | izražava žaljenje zbog toga što EIB nije uzeo u obzir zabrinutost Parlamenta u pogledu revizije mehanizma za podnošenje pritužbi EIB-a koja je navedena u stavku 86. njegove Rezolucije od 3. svibnja 2018. o godišnjem izvješću o nadzoru financijskih aktivnosti EIB-a za 2016.; iznimno je zabrinut zbog toga što odobrenim revidiranim mehanizmom za podnošenje pritužbi dolazi do ozbiljnog rizika za njegovu neovisnost i transparentnost istraga i zaključaka; poziva EIB da zajamči da je voditelj mehanizma za podnošenje pritužbi EIB-a u mogućnosti donositi sve odluke koje se odnose na dopustivost i prihvatljivost pritužbe, neovisno od drugih službi EIB-a, te da zajamči veću transparentnost postupaka zapošljavanja voditelja mehanizma za podnošenje pritužbi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | prima na znanje odluku Europskog ombudsmana u predmetu 1316/2016 TN na temelju navoda o politici transparentnosti EIB-a od 23. svibnja 2018. i poziva Banku da provede poboljšanja koja je predložio Ombudsman u vezi s uklanjanjem pretpostavke o neotkrivanju povezane s dokumentima prikupljenima i nastalima tijekom inspekcija, istraga i revizija, kao i pri izradi novih nacrta odgovarajućih odredbi svoje politike transparentnosti u vezi s posredničkim zajmovima i rokovima za rješavanje zahtjeva za informacije; |
| --- | --- |

69.

| 70. | podsjeća da je potrebno predvidjeti stroža pravila o sukobima interesa i jasne, stroge i transparentne kriterije kako bi se spriječio svaki oblik utjecaja ili nedostatka objektivnosti u mehanizmu dodjeljivanja zajmova; ponovno ističe da EIB mora što je prije moguće izmijeniti svoj Kodeks ponašanja kako bi se zajamčilo da njegovi potpredsjednici nisu zaduženi za operacije u svojim matičnim državama članicama, s obzirom na to da to predstavlja opasnost u pogledu neovisnosti te institucije; poziva EIB da, kako bi se bolje spriječili sukobi interesa u njegovim upravljačkim tijelima i potencijalni problem „rotirajućih vrata”, razmotri preporuke Europskog ombudsmana i izmijeni svoj Kodeks ponašanja; |
| --- | --- |

70.

| 71. | očekuje da će EIB-ova politika zaštite zviždača koja se trenutačno revidira biti ambiciozna i postaviti visoke standarde; potiče EIB da u tu reviziju uvrsti unutarnje i vanjske zviždače te da uspostavi jasne i precizno definirane postupke, rokove i smjernice kako bi se zviždače usmjerilo na najbolji mogući način te ih se zaštitilo od svih mogućih oblika odmazde; |
| --- | --- |

71.

Nadzor Europskog parlamenta

| 72. | podupire stajalište Europskog revizorskog suda da Revizorski sud treba biti ovlašten za reviziju svih operacija EIB-a, uključujući onih u kojima EIB za svoje operacije upotrebljava sredstva koja nisu povezana s proračunom EU-a; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Odbor za proračunski nadzor da organizira godišnju radionicu / raspravu o aktivnostima i nadzoru operacija EIB-a kojom bi se Parlamentu omogućile dodatne odgovarajuće informacije kao potpora radu na nadzoru EIB-a i njegovih operacija; |
| --- | --- |

73.

Mjere poduzete na temelju preporuka Parlamenta

| 74. | ponavlja svoj poziv EIB-u da izvijesti o trenutačnom stanju i statusu prethodnih preporuka koje je izdao Parlament u svojim godišnjim rezolucijama, posebno u pogledu:






  (a) | učinka aktivnosti pozajmljivanja i ostvarenih rezultata, |
| --- | --- | --- |

74.

(a)

učinka aktivnosti pozajmljivanja i ostvarenih rezultata,

| (b) | sprečavanja sukoba interesa, posebno članova odbora za ulaganja EFSU-a i upravnog vijeća EIB-a te jamčenja strožih pravila o sukobima interesa u relevantnom Kodeksu ponašanja, a posebno u pravilniku upravnog odbora i upravnog vijeća; |
| --- | --- |

(b)

sprečavanja sukoba interesa, posebno članova odbora za ulaganja EFSU-a i upravnog vijeća EIB-a te jamčenja strožih pravila o sukobima interesa u relevantnom Kodeksu ponašanja, a posebno u pravilniku upravnog odbora i upravnog vijeća;

| (c) | transparentnosti i objavljivanja informacija o sustavu ugovaranja i podugovaranja u pogledu posrednika i krajnjih primatelja u vezi sa sprečavanjem izbjegavanja plaćanja poreza, prijevara i korupcije; |
| --- | --- |

(c)

transparentnosti i objavljivanja informacija o sustavu ugovaranja i podugovaranja u pogledu posrednika i krajnjih primatelja u vezi sa sprečavanjem izbjegavanja plaćanja poreza, prijevara i korupcije;

o

o o

| 75. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/95520

(2)  SL C 298, 23.8.2018., str. 80.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0198.

(4)  SL L 280, 27.10.2011., str. 1.

(5)  SL L 135, 8.5.2014., str. 1.

(6)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

(7)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/95520

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/125 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/125

---

P8_TA(2019)0037

Prekogranični zahtjevi za povrat vlasništva nad umjetničkim i kulturnim dobrima ukradenima u oružanim sukobima i ratovima

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o prekograničnim zahtjevima za povrat vlasništva nad umjetničkim i kulturnim dobrima ukradenima u oružanim sukobima i ratovima (2017/2023(INI))

(2020/C 411/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Hašku konvenciju iz 1954. o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba i njezin drugi protokol iz ožujka 1999., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Hašku konvenciju iz 1954. o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba i njezin drugi protokol iz ožujka 1999.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 1995. o povratu opljačkane imovine židovskim zajednicama (1) i svoju Rezoluciju od 16. srpnja 1998. o restituciji imovine žrtava holokausta (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 1995. o povratu opljačkane imovine židovskim zajednicama (1) i svoju Rezoluciju od 16. srpnja 1998. o restituciji imovine žrtava holokausta (2),

| — | uzimajući u obzir paket mjera usvojenih u prosincu 2016. radi jačanja sposobnost EU-a za borbu protiv financiranja terorizma i organiziranog kriminala, ispunjavanje obveza preuzetih u Akcijskom planu za jačanje borbe protiv financiranja terorizma od 2. veljače 2016. (COM(2016)0050) i svoj Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2017. o uvozu kulturnih dobara (COM(2017)0375), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket mjera usvojenih u prosincu 2016. radi jačanja sposobnost EU-a za borbu protiv financiranja terorizma i organiziranog kriminala, ispunjavanje obveza preuzetih u Akcijskom planu za jačanje borbe protiv financiranja terorizma od 2. veljače 2016. (COM(2016)0050) i svoj Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2017. o uvozu kulturnih dobara (COM(2017)0375),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. travnja 2015. o uništavanju kulturnih lokaliteta koje je počinila skupina ISIS/Daesh (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. travnja 2015. o uništavanju kulturnih lokaliteta koje je počinila skupina ISIS/Daesh (3),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNIDROIT-a o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima od 24. lipnja 1995., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNIDROIT-a o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima od 24. lipnja 1995.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/60/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o povratu kulturnih predmeta nezakonito iznesenih s državnog područja države članice (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/60/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o povratu kulturnih predmeta nezakonito iznesenih s državnog područja države članice (4),

| — | uzimajući u obzir članak 1. Protokola 1. uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 1. Protokola 1. uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 17. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 116/2009 od 18. prosinca 2008. o izvozu kulturnih dobara (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 116/2009 od 18. prosinca 2008. o izvozu kulturnih dobara (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (6), a posebno njezin članak 7. stavak 4., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (6), a posebno njezin članak 7. stavak 4.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2003. o pravnom okviru za slobodno kretanje na unutarnjem tržištu robe vlasništvo nad kojom bi moglo biti osporeno (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2003. o pravnom okviru za slobodno kretanje na unutarnjem tržištu robe vlasništvo nad kojom bi moglo biti osporeno (7),

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave EP-a za unutarnju politiku iz 2016. naslovljenu „Prekogranični zahtjevi za povrat vlasništva nad umjetničkim djelima ukradenima u oružanim sukobima i ratovima te alternativa sudskim postupcima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave EP-a za unutarnju politiku iz 2016. naslovljenu „Prekogranični zahtjevi za povrat vlasništva nad umjetničkim djelima ukradenima u oružanim sukobima i ratovima te alternativa sudskim postupcima”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (8),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara od 14. studenoga 1970., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara od 14. studenoga 1970.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća 14232/12 od 4. listopada 2012. o stvaranju neformalne mreže tijela kaznenog progona i stručnjaka u području kulturnih dobara (EU CULTNET), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća 14232/12 od 4. listopada 2012. o stvaranju neformalne mreže tijela kaznenog progona i stručnjaka u području kulturnih dobara (EU CULTNET),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0465/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0465/2018),

| A. | budući da je prema podacima Interpola, crno tržište umjetničkih djela postalo jednako unosno kao i tržišta droga, oružja i krivotvorene robe; |
| --- | --- |

A.

budući da je prema podacima Interpola, crno tržište umjetničkih djela postalo jednako unosno kao i tržišta droga, oružja i krivotvorene robe;

| B. | budući da, prema procjeni učinka Prijedloga uredbe o uvozu kulturnih dobara koji je podnijela Komisija, 80 do 90 % svjetske prodaje antikviteta čini roba nezakonitog podrijetla; |
| --- | --- |

B.

budući da, prema procjeni učinka Prijedloga uredbe o uvozu kulturnih dobara koji je podnijela Komisija, 80 do 90 % svjetske prodaje antikviteta čini roba nezakonitog podrijetla;

| C. | budući da kulturna baština predstavlja jedan od osnovnih elemenata civilizacije, uzimajući u obzir, primjerice, njezinu simboličku vrijednost i kulturno sjećanje čovječanstva koje povezuje ljude; budući da su posljednjih godina niz zločina protiv svjetske kulturne baštine počinile zaraćene frakcije i teroristički subjekti diljem svijeta te da se vrijedne umjetnine, skulpture i arheološki artefakti prodaju i uvoze u EU iz određenih zemalja izvan EU-a, a pritom ostvarena dobit može biti iskorištena za financiranje terorističkih aktivnosti; budući da je neophodno preuzeti čvrstu obvezu protiv nezakonitog trgovanja kulturnim dobrima, kao što su umjetnička djela opljačkana tijekom oružanih sukoba i ratova u Libiji, Siriji i Iraku; budući da su kulturna dobra od velikog značaja za kulturu, umjetnost, povijest i znanost i moraju biti zaštićena od nezakonitog prisvajanja i pljačkanja; |
| --- | --- |

C.

budući da kulturna baština predstavlja jedan od osnovnih elemenata civilizacije, uzimajući u obzir, primjerice, njezinu simboličku vrijednost i kulturno sjećanje čovječanstva koje povezuje ljude; budući da su posljednjih godina niz zločina protiv svjetske kulturne baštine počinile zaraćene frakcije i teroristički subjekti diljem svijeta te da se vrijedne umjetnine, skulpture i arheološki artefakti prodaju i uvoze u EU iz određenih zemalja izvan EU-a, a pritom ostvarena dobit može biti iskorištena za financiranje terorističkih aktivnosti; budući da je neophodno preuzeti čvrstu obvezu protiv nezakonitog trgovanja kulturnim dobrima, kao što su umjetnička djela opljačkana tijekom oružanih sukoba i ratova u Libiji, Siriji i Iraku; budući da su kulturna dobra od velikog značaja za kulturu, umjetnost, povijest i znanost i moraju biti zaštićena od nezakonitog prisvajanja i pljačkanja;

| D. | budući da su odmah po završetku Drugog svjetskog rata započeli pokušaji da se ukradena imovina pronađe i vrati u svoju zemlju podrijetla; |
| --- | --- |

D.

budući da su odmah po završetku Drugog svjetskog rata započeli pokušaji da se ukradena imovina pronađe i vrati u svoju zemlju podrijetla;

| E. | budući da je potrebno zajamčiti povrat predmeta kojima se nezakonito trguje i/ili koji su nezakonito iskopani ili stečeni uzimajući u obzir predanost EU-a pravednim postupcima i naknadama za žrtve te ustav i konvencije UNESCO-a u pogledu zaštite baštine; |
| --- | --- |

E.

budući da je potrebno zajamčiti povrat predmeta kojima se nezakonito trguje i/ili koji su nezakonito iskopani ili stečeni uzimajući u obzir predanost EU-a pravednim postupcima i naknadama za žrtve te ustav i konvencije UNESCO-a u pogledu zaštite baštine;

| F. | budući da je u Načelima o umjetničkim djelima koja su konfiscirali nacisti usvojenima na Washingtonskoj konferenciji, na Forumu u Vilniusu te u Terezinskoj deklaraciji o imovini iz doba holokausta i povezanim pitanjima naglašena važnost restitucije nepokretne osobne imovine; budući da se procjenjuje da je nakon Washingtonske konferencije restituirano između 1 000 i 2 000 umjetničkih djela (9); budući da ne postoji potpun popis umjetničkih djela restituiranih u proteklih nekoliko godina; |
| --- | --- |

F.

budući da je u Načelima o umjetničkim djelima koja su konfiscirali nacisti usvojenima na Washingtonskoj konferenciji, na Forumu u Vilniusu te u Terezinskoj deklaraciji o imovini iz doba holokausta i povezanim pitanjima naglašena važnost restitucije nepokretne osobne imovine; budući da se procjenjuje da je nakon Washingtonske konferencije restituirano između 1 000 i 2 000 umjetničkih djela (9); budući da ne postoji potpun popis umjetničkih djela restituiranih u proteklih nekoliko godina;

| G. | budući da neka umjetnička djela još uvijek nisu pronađena i da ih tek treba vratiti njihovim zakonskim vlasnicima ili njihovim nasljednicima; budući da je na Washingtonskoj konferenciji 1998. godine Jonathan Petropoulos procijenio da je diljem Europe ukradeno oko 650 000 umjetničkih djela i da je Ronald Lauder izjavio da još uvijek nije pronađeno 11 000 umjetničkih djela čija je vrijednost tada (1998.) iznosila između 10 i 30 milijardi dolara; budući da Konferencija o potraživanjima (WJRO) u načelu smatra da ne postoje točne procjene: ukradeno je otprilike 650 000 umjetničkih djela, a njih 100 000 još uvijek nije pronađeno; |
| --- | --- |

G.

budući da neka umjetnička djela još uvijek nisu pronađena i da ih tek treba vratiti njihovim zakonskim vlasnicima ili njihovim nasljednicima; budući da je na Washingtonskoj konferenciji 1998. godine Jonathan Petropoulos procijenio da je diljem Europe ukradeno oko 650 000 umjetničkih djela i da je Ronald Lauder izjavio da još uvijek nije pronađeno 11 000 umjetničkih djela čija je vrijednost tada (1998.) iznosila između 10 i 30 milijardi dolara; budući da Konferencija o potraživanjima (WJRO) u načelu smatra da ne postoje točne procjene: ukradeno je otprilike 650 000 umjetničkih djela, a njih 100 000 još uvijek nije pronađeno;

| H. | budući da se podnositelji zahtjeva za povrat vlasništva i dalje susreću s pravnim problemima zbog često vrlo specifične prirode svojih potraživanja, s jedne strane, i isteka poslijeratnih zakona o povratu, nemogućnosti retroaktivne primjene normi utvrđenih u konvencijama, nepostojanja definicije ukradenih „umjetnina”, odredbi o zastari za potraživanja ili odredbi o nezakonitom posjedu i dobroj vjeri, s druge strane; |
| --- | --- |

H.

budući da se podnositelji zahtjeva za povrat vlasništva i dalje susreću s pravnim problemima zbog često vrlo specifične prirode svojih potraživanja, s jedne strane, i isteka poslijeratnih zakona o povratu, nemogućnosti retroaktivne primjene normi utvrđenih u konvencijama, nepostojanja definicije ukradenih „umjetnina”, odredbi o zastari za potraživanja ili odredbi o nezakonitom posjedu i dobroj vjeri, s druge strane;

| I. | budući da se zahtjevi za povrat ukradenih umjetničkih djela i kulturnih dobara uglavnom rješavaju međunarodnim javnim pravom; budući da ta pravila moraju biti dopunjena strožim pravilima u međunarodnom privatnom pravu; |
| --- | --- |

I.

budući da se zahtjevi za povrat ukradenih umjetničkih djela i kulturnih dobara uglavnom rješavaju međunarodnim javnim pravom; budući da ta pravila moraju biti dopunjena strožim pravilima u međunarodnom privatnom pravu;

| J. | budući da nedostatno razvijena dimenzija privatnog prava na međunarodnoj i na europskoj razini doprinosi pravnoj nesigurnosti u prekograničnim slučajevima povrata ukradenih umjetničkih djela i kulturnih dobara, ne samo u vezi s transakcijama umjetnina koje su ukrali nacisti već i u pogledu budućih slučajeva; |
| --- | --- |

J.

budući da nedostatno razvijena dimenzija privatnog prava na međunarodnoj i na europskoj razini doprinosi pravnoj nesigurnosti u prekograničnim slučajevima povrata ukradenih umjetničkih djela i kulturnih dobara, ne samo u vezi s transakcijama umjetnina koje su ukrali nacisti već i u pogledu budućih slučajeva;

| K. | budući da ne postoji zakonodavstvo EU-a kojim je izričito i sveobuhvatno uređeno pitanje zahtjeva za povrat vlasništva nad umjetničkim djelima i kulturnim dobrima koja su u oružanim sukobima opljačkale privatne osobe; |
| --- | --- |

K.

budući da ne postoji zakonodavstvo EU-a kojim je izričito i sveobuhvatno uređeno pitanje zahtjeva za povrat vlasništva nad umjetničkim djelima i kulturnim dobrima koja su u oružanim sukobima opljačkale privatne osobe;

| L. | budući da UNESCO u suradnji s glavnim aukcijskim kućama, muzejima i poznatim kolekcionarima u Europi razvija napredna istraživanja o podrijetlu tih djela kako bi ih se moglo vratiti vlasnicima; |
| --- | --- |

L.

budući da UNESCO u suradnji s glavnim aukcijskim kućama, muzejima i poznatim kolekcionarima u Europi razvija napredna istraživanja o podrijetlu tih djela kako bi ih se moglo vratiti vlasnicima;

| M. | budući da već više od desetljeća Međunarodno vijeće muzeja (ICOM) objavljuje „crvene popise” kategorija predmeta izloženih opasnosti od nezakonite trgovine u cilju dopunjavanja baze podataka Interpola o ukradenoj imovini; |
| --- | --- |

M.

budući da već više od desetljeća Međunarodno vijeće muzeja (ICOM) objavljuje „crvene popise” kategorija predmeta izloženih opasnosti od nezakonite trgovine u cilju dopunjavanja baze podataka Interpola o ukradenoj imovini;

| 1. | žali zbog toga što nije bilo daljnjih koraka nakon rezolucije o pravnom okviru za slobodno kretanje na unutarnjem tržištu robe nad kojom bi vlasništvo moglo biti osporeno, u kojoj je Parlament pozvao Komisiju da provede studiju o nizu aspekata povezanih s građanskopravnim i postupovnim pitanjima, utvrđivanjem podrijetla, sustavima katalogiziranja, alternativnim mehanizmima za rješavanje sporova i opravdanosti uspostave prekograničnog administrativnog tijela za koordinaciju; smatra da bi članak 81. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije mogao poslužiti kao pravna osnova za to da se Uniji dodijele ovlasti za djelovanje u tom području; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je pljačka umjetničkih djela i drugih kulturnih dobara tijekom oružanih sukoba i ratova, kao i u mirnodopsko vrijeme, velik zajednički problem koji treba riješiti u smislu prevencije i povrata ukradenih kulturnih dobara kako bi se zaštitio i zajamčio integritet kulturne baštine i identitet društava, zajednica, skupina i pojedinaca; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da se na razini EU-a nije posvetilo dovoljno pozornosti pitanju povrata vlasništva nad umjetničkim djelima i kulturnim dobrima ukradenima ili nezakonito stečenima, među ostalim, u oružanim sukobima, osobito u područjima privatnog prava, međunarodnog privatnog prava i građanskog postupka; poziva Komisiju da zaštiti, podupre i potiče zahtjeve za prekogranični povrat kulturnih dobara koja su bila otuđena i prisvojena u okviru pljački ili otimačine koji su se uz odobrenje vlasti provodili tijekom oružanih sukoba; poziva Komisiju i države članice da izdaju preporuke i smjernice za podizanje razine osviještenosti o potrebi pružanja potpore nacionalnim institucijama u državama članicama u pogledu zahtjeva za povrat vlasništva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava kako institucije poput UNESCO-a i Interpola pozivaju na jačanje zaštite kulturne baštine i osnaživanje zemalja da poduzmu mjere za olakšavanje povrata; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava žaljenje zbog toga što nema pouzdanih statističkih podataka o pravom razmjeru pljačke i nezakonite trgovine kulturnim dobrima; poziva Komisiju i države članice da prikupe pouzdane statističke podatke u tom području; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava zabrinutost da je većina postojećih političkih i zakonodavnih inicijativa usredotočena isključivo na javno, upravno i/ili kazneno pravo; naglašava da se, kako bi se uspostavio sveobuhvatni regulatorni okvir, mora intenzivnije u obzir uzeti privatno pravo; poziva nadležna tijela da usvoje sve odgovarajuće mjere i inicijative potrebne za ostvarivanje tog cilja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da je potrebna daljnja istraga kako bi se rasvijetlilo nepoznato područje nezakonitog trgovanja kulturnim dobrima i dobile bolje informacije o njegovu opsegu, strukturi i veličini, kao što je, primjerice, projekt ILLICID koji se trenutačno provodi u Njemačkoj; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja činjenicu da su neke države članice prepoznale da je potrebno riješiti specifične probleme u pogledu zahtjeva za povrat vlasništva nad umjetničkim djelima i kulturnim dobrima ukradenima ili nezakonito stečenima u oružanim sukobima i ratovima kako bi se pronašla pravna rješenja i tako zajamčilo pravo vlasništva pojedinaca, država i institucija lokalne vlasti i vjerskih zajednica koji su nepravedno bili lišeni svojih umjetničkih djela tijekom oružanih sukoba ili ratova; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava važnost podizanja razine kolektivne svijesti kako bi se otklonile nezakonite prakse i podsjeća da svaki predmet otuđen od svojeg vlasnika predstavlja povijesnu i znanstvenu vrijednost koja je zauvijek izgubljena; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da je najučinkovitiji način za suzbijanje trgovanja kulturnim dobrima i razvoja nezakonitog tržišta umjetnina, kao i za pružanje potpore povratu, poticati razvoj poštenih praksi u trgovini umjetninama i povratu iz transnacionalne i globalne perspektive, u smislu njihova predviđenog preventivnog te prisilnog ili kaznenog učinka koji se namjerava postići; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da bi Komisija, kako bi se utvrdio skup pravila kojima se može djelotvorno spriječiti krijumčarenje umjetničkih djela i kulturnih dobara i njihova pljačka te kako bi se postiglo potpuno transparentno, odgovorno i etičko globalno tržište umjetnina, trebala nastojati surađivati s trećim zemljama u cilju uspostave plodnih partnerstava, uzimajući u tom smislu u obzir načela iz Konvencije UNIDROIT-a iz 1995. o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi zakonodavne mjere na razini EU-a, uključujući dimenziju međunarodnog privatnog prava, bile primjerene samo za buduće transakcije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da je vrijeme da se stane na kraj cjepidlačenju i sitničavosti, ako se želi uspostaviti odgovorno i etičko europsko tržište umjetnina; u tom smislu poziva Komisiju da utvrdi kojim bi se mjerama građanskog prava mogli prevladati teški problemi s kojima se susreću privatne osobe koje traže povrat umjetničkih djela koja im pripadaju; istodobno poziva Komisiju da razvije novi okvir za rasprave radi utvrđivanja najboljih praksi i rješenja za sadašnjost i budućnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja Prijedlog uredbe o uvozu kulturnih dobara koji je podnijela Komisija, kao i izmjene Prijedloga koji je 25. listopada 2018. usvojio Parlament (10); ponovno ističe, u smislu globalnog dosega tržišta umjetnina i broja predmeta u privatnom vlasništvu, potrebu za daljnjim naporima u pogledu prekograničnog povrata umjetničkih djela i kulturnih dobara ukradenih u oružanim sukobima i ratovima; ističe da su se istraživanje podrijetla i europska suradnja pokazali korisnima za identifikaciju i posljedično povrat ukradenih predmeta i u nekim slučajevima sprečavanje financiranja terorističkih skupina ili ratova; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava žaljenje što se zbog odsutnosti ili nedorečenosti propisa odnosno razlika u njima između država članica u području istraživanja podrijetla i obveze dužne pažnje, mnogi prekogranični zahtjevi za povrat ne mogu provesti na učinkovit i usklađen način, zbog čega može doći do poticanja pljačke i nezakonitog trgovanja i krijumčarenja; napominje da zbog nedostatka zajedničkih standarda mjerodavni postupak često ostaje nejasan svim dionicima, među kojima su muzeji, trgovci umjetnina, kolekcionari, turisti i putnici; stoga poziva Komisiju da uskladi pravila o istraživanju podrijetla i da uključi neka osnovna načela Konvencije UNIDROIT-a iz 1995. o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da je prijeko potrebno aktivno promicati sustavno korištenje visokokvalitetnog i neovisnog istraživanja podrijetla kako bi se utvrdila ukradena umjetnička djela, pojednostavnio njihov povrat zakonitim vlasnicima, postiglo potpuno transparentno, odgovorno i etičko tržište umjetninama i učinkovito spriječili pljačka i nezakonito trgovanje umjetničkim i kulturnim dobrima iz oružanih sukoba i ratova te odvratilo od takvog postupanja; prima na znanje mogućnosti koje u tom smjeru pružaju europski financijski instrumenti; poziva Komisiju i države članice da potiču i podupiru posebne programe osposobljavanja u području istraživanja podrijetla na razini Unije i na nacionalnoj razini, kako bi se osobito onima koji sudjeluju u borbi protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima omogućilo da razviju i poboljšaju svoje stručno znanje, uključujući uz pomoć prekograničnih projekata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da je istraživanje podrijetla usko povezano s obvezom postupanja s dužnom pažnjom koja se primjenjuje pri kupnji umjetničkih djela i da predstavlja važno pitanje za sve dionike na tržištu umjetnina s obzirom na to da je kupnja, svjesno ili nepažnjom, ukradenih umjetničkih djela kažnjiva prema nekim nacionalnim zakonima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da postoji očita potreba za izradom sveobuhvatnog popisa svih kulturnih dobara, uključujući dobra koja su židovskim vlasnicima ukrali nacisti i njihovi saveznici, od trenutka otuđenja do danas; potiče Komisiju da pruži potporu uspostavi sustava katalogiziranja kojim bi se služili i javne ustanove i privatne umjetničke zbirke, a unutar kojeg bi se prikupili podaci o ukradenim ili nezakonito stečenim kulturnim dobrima i točnom statusu postojećih zahtjeva za povrat; poziva Komisiju da podupre projekte digitalizacije kojima bi se uspostavile digitalne baze podataka ili povezale postojeće kako bi se olakšala razmjena takvih podataka i istraživanja podrijetla; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da je u cilju omogućivanja pravog istraživanja podrijetla potrebno uvođenje evidencije o upotrebi ili što je moguće detaljnijeg registra transakcija; traži od Komisije da aktivno podupre izradu nacrta zajedničkih smjernica o takvim registrima i da donese odgovarajuće mjere kojima bi se potaknule države članice da za sve one koji se profesionalne bave trgovinom umjetnina uvedu opću obvezu vođenja takvog registra transakcija i, općenito, pridržavanja Konvencije UNIDROIT-a iz 1995. o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju na poticanje istraživačkih aktivnosti diljem Unije i da im pruži financijsku potporu; predlaže da Komisija organizira forum za rasprave u cilju razmjene najboljih praksi i pronalaska najboljih rješenja za sadašnjost i budućnost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da razmotri uspostavljanje posebnog mehanizma za alternativno rješavanje sporova u predmetima povezanima sa zahtjevima za povrat ukradenih umjetničkih i kulturnih dobara kako bi se prevladale postojeće pravne prepreke, primjerice nekim hibridnim oblikom između arbitraže i mirenja; ističe važnost jasnih normi te transparentnih i neutralnih postupaka; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da podnositeljima zahtjeva za povrat probleme često stvara pitanje zastare; poziva Komisiju da razmotri to pitanje kako bi se postigla ravnoteža kad je riječ o razdoblju zastare koje se primjenjuje na zahtjeve za povrat umjetničkih djela otuđenih u doba nacizma, pri čemu bi se u obzir trebala uzeti i zaštita interesa žrtava pljački i krađa i zaštita interesa tržišta; smatra da bi američki Zakon o povratu umjetnina izvlaštenih u doba holokausta u tom smislu mogao poslužiti kao primjer; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da razmotri poduzimanje zakonodavnih mjera za jačanje pravnog sustava za prekogranične zahtjeve za povrat umjetničkih i kulturnih dobara ukradenih u oružanim sukobima i ratovima na temelju instrumenata međunarodnog privatnog prava; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva nadležne institucije EU-a da potiču države članice na razmjenu informacija o postojećim praksama u vezi s provjerom podrijetla kulturnih dobara te da jačaju njihovu međusobnu suradnju kako bi se uskladile mjere kontrole i administrativni postupci u cilju utvrđivanja podrijetla kulturnih dobara; |
| --- | --- |

24.

| 25. | skreće pozornost na nedostatak koordinacije na razini država članica u vezi s tumačenjem pojma „dužna pažnja”; poziva Komisiju da pojasni međuodnos pojmova dužne pažnje i dobre vjere; skreće pozornost na članak 16. švicarskog federalnog zakona o međunarodnom prijenosu kulturnih dobara kojim se trgovcima i dražbovateljima umjetnina zabranjuje sudjelovanje u transakcijama umjetninama u slučajevima u kojima imaju razloga za bilo kakvu sumnju u pogledu podrijetla umjetničkog djela; napominje da se u okviru tog zakona teret dokaza djelomično prenosi na prodavatelja; s druge strane, posjednik umjetničkog djela ne može se pozivati na načelo dobre vjere ako ne može dokazati da je u vrijeme stjecanja djelovao s dužnom pažnjom; poziva Komisiju da usvoji mjere usmjerene na podizanje razine osviještenosti tržišta umjetnina kao i potencijalnih kupaca artefakata o važnosti istraživanja podrijetla, s obzirom na to da je takvo istraživanje povezano s obvezom dužne pažnje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da izradi zajednička načela za pristup javnim ili privatnim arhivima koji sadržavaju informacije o identifikaciji i lokaciji dobara te da u tančine popiše postojeće baze podataka o kulturnim dobrima i razmotri stvaranje središnje baze metapodataka kojom bi se u obzir uzimale dostupne informacije, koja bi se redovito ažurirala i bila dostupna svim relevantnim akterima; smatra da bi se na temelju takve središnje baze metapodataka trebao uspostaviti zajednički sustav katalogiziranja koji bi se mogao koristiti standardiziranim identifikacijskim oznakama objekata; traži od Komisije da kao tržišni standard na unutarnjem tržištu u cjelini potiče uvođenje identifikacijskih oznaka objekata koje razvijaju i promiču Međunarodno vijeće muzeja (ICOM) i druge organizacije; ističe da bi takva baza podataka trebala biti povezana s „bazom podataka o ukradenim umjetninama” Interpola i redovito se ažurirati; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da bi se izradom evidencije o upotrebi ili registra transakcija kulturnih dobara, radi omogućivanja temeljitijeg i točnijeg istraživanja podrijetla, moglo dodatno doprinijeti -navedenoj bazi podataka; traži od Komisije da donese odgovarajuće mjere kojima bi se potaknule države članice da za sve dionike na tržištu umjetnina uvedu opću obvezu vođenja takve evidencije o upotrebi ili takvog registra transakcija i, općenito, pridržavanja Konvencije UNIDROIT-a iz 1995. o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da bi središnja baza podataka trebala funkcionirati na temelju zajedničkog sustava katalogiziranja kojim bi se predmeti identificirali na standardizirani način (uzimajući u obzir značajke poput materijala, tehnika, mjera, natpisa, naslova, teme, datuma ili razdoblja itd.); |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da utvrdi zajednička načela o načinu na koji se ostvaruje vlasništvo ili pravo vlasništva, kao i pravila o propisima i standardima dokazivanja i samom konceptu pljačke umjetnina, uzimajući u obzir relevantna pravila u državama članicama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice i države kandidatkinje da ulože sve potrebne napore kako bi donijele mjere kojima se jamči uspostava mehanizama za povrat imovine navedenih u ovoj rezoluciji te da vode računa o tome da je povrat umjetničkih djela ukradenih ili nezakonito stečenih tijekom počinjenja zločina protiv čovječnosti zakonitim podnositeljima zahtjeva za povrat pitanje od javnog interesa, u skladu s člankom 1. Protokola 1. uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da bi Komisija, kako bi se utvrdio skup pravila kojima se može djelotvorno spriječiti krijumčarenje umjetničkih djela i kulturnih dobara te njihova pljačka te kako bi se postiglo potpuno transparentno, odgovorno, pouzdano i etičko globalno tržište umjetnina, trebala nastojati surađivati s trećim zemljama i uspostaviti plodna partnerstva kojima se potiče povrat imovine navedene u rezoluciji uz istodobno uzimanje u obzir načela iz Konvencije UNIDROIT-a iz 1995. o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima i članka 1. Protokola 1. uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podsjeća na to da se obrazovanjem potiče poštovanje i uvažavanje umjetničkih djela i drugih kulturnih dobara kao simbola kulturne baštine te da stoga ima važnu ulogu u sprečavanju pljačkanja i nezakonitog trgovanja kulturnim dobrima, kao i odvraćanju od takvih postupaka; poziva Komisiju i države članice da potiču i podržavaju obrazovne aktivnosti i aktivnosti podizanja razine osviještenosti u tom pogledu, među ostalim u neformalnim i informalnim okvirima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju i sva relevantna nadležna tijela da usvoje mjere usmjerene na podizanje razine osviještenosti tržišta umjetnina kao i potencijalnih kupaca artefakata o važnosti istraživanja podrijetla, s obzirom na to da je takvo istraživanje povezano s obvezom dužne pažnje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća da je bliska suradnja između policije i carinskih službi na europskoj i međunarodnoj razini od ključne važnosti za borbu protiv nezakonitog trgovanja umjetničkim i kulturnim dobrima; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podržava ideju da bi se prekogranični postupci koji se odnose na povrat vlasništva nad umjetničkim djelima i kulturnim dobrima ukradenima ili nezakonito stečenima te aktivno promicanje istraživanja podrijetla trebali rješavati u kontekstu inicijative o Europskoj godini kulturne baštine 2018.; stoga poziva Komisiju i radnu skupinu koju je osnovala da tu stavku uključe u svoj plan rada u kojem se podrobno opisuju aktivnosti u okviru inicijative o Europskoj godini kulturne baštine 2018.; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  SL C 17, 22.1.1996., str. 199.

(2)  SL C 292, 21.9.1998., str. 166.

(3)  SL C 346, 21.9.2016., str. 55.

(4)  SL L 159, 28.5.2014., str. 1.

(5)  SL L 39, 10.2.2009., str. 1.

(6)  SL L 351, 20.12.2012., str. 1.

(7)  SL C 91 E, 15.4.2004., str. 500.

(8)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(9)  Prema Konferenciji o zahtjevima za povrat (Inicijativa Svjetske židovske organizacije za restituciju (WJRO) u vezi s opljačkanim umjetničkim djelima i kulturnim dobrima).

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0418.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/131 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/131

---

P8_TA(2019)0042

Borba protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o provedbi Direktive 2011/7/EU o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama (2018/2056(INI))

(2020/C 411/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/7/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/7/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama (1),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Direktive 2011/7/EU (COM(2016)0534) i o njemu priloženom radnom dokumentu službi (SWD(2016)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Direktive 2011/7/EU (COM(2016)0534) i o njemu priloženom radnom dokumentu službi (SWD(2016)0278),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o strategiji jedinstvenog tržišta (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o strategiji jedinstvenog tržišta (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o pristupu financiranju za mala i srednja poduzeća i povećanju raznolikosti financiranja malih i srednjih poduzeća u uniji tržišta kapitala (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o pristupu financiranju za mala i srednja poduzeća i povećanju raznolikosti financiranja malih i srednjih poduzeća u uniji tržišta kapitala (3),

| — | uzimajući u obzir temeljitu analizu pod nazivom „Direktiva 2011/7/EU o kašnjenjima u plaćanju u poslovnim transakcijama: procjena provedbe na razini Europe”, koju je Služba Europskog parlamenta za istraživanja objavila u srpnju 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir temeljitu analizu pod nazivom „Direktiva 2011/7/EU o kašnjenjima u plaćanju u poslovnim transakcijama: procjena provedbe na razini Europe”, koju je Služba Europskog parlamenta za istraživanja objavila u srpnju 2018.,

| — | uzimajući u obzir Europska izvješća o plaćanjima koja objavljuje Intrum, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europska izvješća o plaćanjima koja objavljuje Intrum,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0456/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0456/2018),

| A. | budući da su plaćanja pokretačka energija poduzeća, a u održivim i učinkovitim poslovnim okruženjima ažurna plaćanja pogodna su za poduzeća jer im omogućuju pravodobno podmirivanje dugova, širenje, ulaganje, otvaranje radnih mjesta, stvaranje općeg gospodarskog rasta i općenito pridonošenje europskom gospodarstvu; |
| --- | --- |

A.

budući da su plaćanja pokretačka energija poduzeća, a u održivim i učinkovitim poslovnim okruženjima ažurna plaćanja pogodna su za poduzeća jer im omogućuju pravodobno podmirivanje dugova, širenje, ulaganje, otvaranje radnih mjesta, stvaranje općeg gospodarskog rasta i općenito pridonošenje europskom gospodarstvu;

| B. | budući da se razmjena robe i usluga na unutarnjem tržištu između gospodarskih subjekata ili između ekonomskih subjekata i javnih tijela temelji na odgodi plaćanja, pri čemu dobavljač svojem klijentu daje rok za plaćanje računa, prema dogovoru među strankama, na način utvrđen u računu dobavljača ili relevantnim zakonskim odredbama; |
| --- | --- |

B.

budući da se razmjena robe i usluga na unutarnjem tržištu između gospodarskih subjekata ili između ekonomskih subjekata i javnih tijela temelji na odgodi plaćanja, pri čemu dobavljač svojem klijentu daje rok za plaćanje računa, prema dogovoru među strankama, na način utvrđen u računu dobavljača ili relevantnim zakonskim odredbama;

| C. | budući da su kašnjenja u plaćanju raširena štetna praksa koja negativno utječe na razvoj europskih poduzeća, osobito malih i srednjih poduzeća, koja pri kašnjenju u plaćanju gube predvidljiv tok likvidnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da su kašnjenja u plaćanju raširena štetna praksa koja negativno utječe na razvoj europskih poduzeća, osobito malih i srednjih poduzeća, koja pri kašnjenju u plaćanju gube predvidljiv tok likvidnosti;

| D. | budući da to osobito utječe na mala i srednja poduzeća, negativno djeluje na njihovu likvidnost, komplicira njihovo financijsko upravljanje i utječe na njihovu konkurentnost i profitabilnost; |
| --- | --- |

D.

budući da to osobito utječe na mala i srednja poduzeća, negativno djeluje na njihovu likvidnost, komplicira njihovo financijsko upravljanje i utječe na njihovu konkurentnost i profitabilnost;

| E. | budući da velika poduzeća imaju na raspolaganju više sredstava od malih i srednjih poduzeća za zaštitu od kašnjenja u plaćanju, kao što su plaćanje unaprijed, kreditne provjere, naplata dugova, bankovna jamstva ili kreditno osiguranje, te isto tako mogu biti u boljem položaju da globalno okruženje niskih kamatnih stopa iskoriste za povećanje svojih ulaganja i za veću pregovaračku moć; |
| --- | --- |

E.

budući da velika poduzeća imaju na raspolaganju više sredstava od malih i srednjih poduzeća za zaštitu od kašnjenja u plaćanju, kao što su plaćanje unaprijed, kreditne provjere, naplata dugova, bankovna jamstva ili kreditno osiguranje, te isto tako mogu biti u boljem položaju da globalno okruženje niskih kamatnih stopa iskoriste za povećanje svojih ulaganja i za veću pregovaračku moć;

| F. | budući da na temelju Direktive 2011//7/EU (Direktiva o kašnjenju u plaćanju) tijela javne vlasti imaju „posebnu odgovornost” (4) u pogledu poticanja poslovnog okruženja poticajnog za pravovremena plaćanja; |
| --- | --- |

F.

budući da na temelju Direktive 2011//7/EU (Direktiva o kašnjenju u plaćanju) tijela javne vlasti imaju „posebnu odgovornost” (4) u pogledu poticanja poslovnog okruženja poticajnog za pravovremena plaćanja;

| G. | budući da se Direktivom o kašnjenju u plaćanju propisuju, između ostaloga, razdoblja plaćanja za transakcije poduzeća prema drugom poduzeću (B2B) i javnog tijela prema poduzeću (PA2B) , automatsko pravo na kamatu na zakašnjelo plaćanje, najmanje 40 EUR naknade za troškove naplate i zakonska kamata od barem 8 % više od referentne stope Europske središnje banke; |
| --- | --- |

G.

budući da se Direktivom o kašnjenju u plaćanju propisuju, između ostaloga, razdoblja plaćanja za transakcije poduzeća prema drugom poduzeću (B2B) i javnog tijela prema poduzeću (PA2B) , automatsko pravo na kamatu na zakašnjelo plaćanje, najmanje 40 EUR naknade za troškove naplate i zakonska kamata od barem 8 % više od referentne stope Europske središnje banke;

| H. | budući da je, unatoč općem smanjenju prosječnog trajanja razdoblja plaćanja u skladu s Direktivom o kašnjenju u plaćanju, šest od deset poduzeća u EU-u u okviru transakcija B2B i dalje plaćeno nakon ugovorom dogovorenog roka; |
| --- | --- |

H.

budući da je, unatoč općem smanjenju prosječnog trajanja razdoblja plaćanja u skladu s Direktivom o kašnjenju u plaćanju, šest od deset poduzeća u EU-u u okviru transakcija B2B i dalje plaćeno nakon ugovorom dogovorenog roka;

| I. | budući da su među poduzećima raznih veličina mala i srednja poduzeća ta koja će najvjerojatnije prihvatiti dulje rokove ili nepoštene uvjete plaćanja, ili će im veća poduzeća nametnuti takve uvjete, zbog neravnoteže pregovaračke moći te straha od narušavanja poslovnih odnosa i gubitka ugovora u budućnosti; |
| --- | --- |

I.

budući da su među poduzećima raznih veličina mala i srednja poduzeća ta koja će najvjerojatnije prihvatiti dulje rokove ili nepoštene uvjete plaćanja, ili će im veća poduzeća nametnuti takve uvjete, zbog neravnoteže pregovaračke moći te straha od narušavanja poslovnih odnosa i gubitka ugovora u budućnosti;

| J. | budući da se prema barometru praksi plaćanja poduzeća Atradius 95 % malih i srednjih poduzeća u Europi suočava s kašnjenjima u plaćanju, što je veći udio nego u slučaju velikih poduzeća, iz čega se može zaključiti da mala i srednja poduzeća vrše svoja plaćanja brže nego velika poduzeća, ali se njima kasnije plaća; |
| --- | --- |

J.

budući da se prema barometru praksi plaćanja poduzeća Atradius 95 % malih i srednjih poduzeća u Europi suočava s kašnjenjima u plaćanju, što je veći udio nego u slučaju velikih poduzeća, iz čega se može zaključiti da mala i srednja poduzeća vrše svoja plaćanja brže nego velika poduzeća, ali se njima kasnije plaća;

| K. | budući da kašnjenja u plaćanju utječu na sve gospodarske sektore, ali su osobito raširena u sektorima u kojima u relevantnom vrijednosnom lancu prevladavaju mala i srednja poduzeća (npr. građevinarstvo, komunalne usluge i promet, profesionalne usluge, proizvodnja, prehrambeni proizvodi te informacijske tehnologije/telekomunikacije); |
| --- | --- |

K.

budući da kašnjenja u plaćanju utječu na sve gospodarske sektore, ali su osobito raširena u sektorima u kojima u relevantnom vrijednosnom lancu prevladavaju mala i srednja poduzeća (npr. građevinarstvo, komunalne usluge i promet, profesionalne usluge, proizvodnja, prehrambeni proizvodi te informacijske tehnologije/telekomunikacije);

| L. | budući da su kašnjenja u plaćanju i dalje uzrok svakog četvrtog stečaja u EU-u; |
| --- | --- |

L.

budući da su kašnjenja u plaćanju i dalje uzrok svakog četvrtog stečaja u EU-u;

| M. | budući da kašnjenja u plaćanju stvaraju dodatne troškove za poduzeća koja moraju ulagati sredstva u naplaćivanje dugova ili plaćati kamatu na dogovoreni kredit kako bi nastavila s poslovanjem; |
| --- | --- |

M.

budući da kašnjenja u plaćanju stvaraju dodatne troškove za poduzeća koja moraju ulagati sredstva u naplaćivanje dugova ili plaćati kamatu na dogovoreni kredit kako bi nastavila s poslovanjem;

| N. | budući da kašnjenja u plaćanju ili strah od zakašnjelog plaćanja i dalje predstavljaju jednu od glavnih prepreka sudjelovanju malih i srednjih poduzeća u ugovorima o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

N.

budući da kašnjenja u plaćanju ili strah od zakašnjelog plaćanja i dalje predstavljaju jednu od glavnih prepreka sudjelovanju malih i srednjih poduzeća u ugovorima o javnoj nabavi;

| O. | budući da bi se za svaki dan smanjenja kašnjenja u plaćanju moglo uštedjeti 158 milijuna EUR financijskih troškova i da bi se dodatnim novčanim tokom moglo financirati dodatnih 6,5 milijuna radnih mjesta u Europi; |
| --- | --- |

O.

budući da bi se za svaki dan smanjenja kašnjenja u plaćanju moglo uštedjeti 158 milijuna EUR financijskih troškova i da bi se dodatnim novčanim tokom moglo financirati dodatnih 6,5 milijuna radnih mjesta u Europi;

| P. | budući da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede prava protiv četiri države članice (Grčke, Slovačke, Španjolske i Italije) zbog neodgovarajuće primjene Direktive o kašnjenju u plaćanju te je protiv Italije podigla tužbu na Sudu; |
| --- | --- |

P.

budući da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede prava protiv četiri države članice (Grčke, Slovačke, Španjolske i Italije) zbog neodgovarajuće primjene Direktive o kašnjenju u plaćanju te je protiv Italije podigla tužbu na Sudu;

| Q. | budući da su određene države članice pokrenule inicijative za širenje kulture ažurnog plaćanja s pomoću kodeksâ pravovremenog plaćanja, dobrovoljnog obvezivanja na razini sektora ili jačih sinergija s pravilima o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

Q.

budući da su određene države članice pokrenule inicijative za širenje kulture ažurnog plaćanja s pomoću kodeksâ pravovremenog plaćanja, dobrovoljnog obvezivanja na razini sektora ili jačih sinergija s pravilima o javnoj nabavi;

| R. | budući da je u Izvješću Komisije o provedbi Direktive o kašnjenju u plaćanju, objavljenom 2016., donesen zaključak da činjenica da su poduzeća svjesna svojih prava koja proizlaze iz Direktive ipak ne znači da se njima i koriste te da se čini da su glavni čimbenici koji sprečavaju djelotvornu primjenu Direktive nepostojanje zajedničkog sustava za praćenje prosječnih rokova za plaćanje, manjak jasnoće u vezi s nekim ključnim pojmovima iz Direktive i tržišne neravnoteže između većih i manjih poduzeća; |
| --- | --- |

R.

budući da je u Izvješću Komisije o provedbi Direktive o kašnjenju u plaćanju, objavljenom 2016., donesen zaključak da činjenica da su poduzeća svjesna svojih prava koja proizlaze iz Direktive ipak ne znači da se njima i koriste te da se čini da su glavni čimbenici koji sprečavaju djelotvornu primjenu Direktive nepostojanje zajedničkog sustava za praćenje prosječnih rokova za plaćanje, manjak jasnoće u vezi s nekim ključnim pojmovima iz Direktive i tržišne neravnoteže između većih i manjih poduzeća;

| S. | budući da su kašnjenja u plaćanju slojevit i složen problem prouzročen horizontalnim faktorima, koji su svojstveni svim sektorima i svim vrstama transakcija (kao što su problemi s novčanim tokom, neravnoteža snage i veličine među poduzećima, struktura opskrbnog lanca, administrativna neučinkovitost, slaba dostupnost kredita, neznanje u pogledu upravljanja računima i kreditima) te djelovanjem vanjskih čimbenika (npr. gospodarska situacija i nacionalna poslovna kultura), nije moguće izdvojiti jedno rješenje za sve probleme; |
| --- | --- |

S.

budući da su kašnjenja u plaćanju slojevit i složen problem prouzročen horizontalnim faktorima, koji su svojstveni svim sektorima i svim vrstama transakcija (kao što su problemi s novčanim tokom, neravnoteža snage i veličine među poduzećima, struktura opskrbnog lanca, administrativna neučinkovitost, slaba dostupnost kredita, neznanje u pogledu upravljanja računima i kreditima) te djelovanjem vanjskih čimbenika (npr. gospodarska situacija i nacionalna poslovna kultura), nije moguće izdvojiti jedno rješenje za sve probleme;

| T. | budući da Prijedlog direktive o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima između poduzeća u lancu opskrbe hranom (COM(2018)0173) uključuje odredbe o zakašnjelim plaćanjima za pokvarljive proizvode i o tome da države članice trebaju imenovati tijela za provedbu koja će pratiti poštovanje tih propisa; |
| --- | --- |

T.

budući da Prijedlog direktive o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima između poduzeća u lancu opskrbe hranom (COM(2018)0173) uključuje odredbe o zakašnjelim plaćanjima za pokvarljive proizvode i o tome da države članice trebaju imenovati tijela za provedbu koja će pratiti poštovanje tih propisa;

| U. | budući da probleme koji dovode do kašnjenja u plaćanju treba riješiti kombinacijom zakonskih i dobrovoljnih mjera te ciljanim intervencijama koje uključuju Komisiju, države članice i udruženja poduzeća; budući da bi takva kombinacija uključivala preventivne mjere usmjerene na probleme koji nastaju prije provedbe transakcije te korektivna rješenja za probleme koji nastaju nakon provedbe transakcije; budući da bi se u okviru svake regulatorne ili dobrovoljne intervencije trebale uzeti u obzir posebnosti predmetnog gospodarskog sektora; |
| --- | --- |

U.

budući da probleme koji dovode do kašnjenja u plaćanju treba riješiti kombinacijom zakonskih i dobrovoljnih mjera te ciljanim intervencijama koje uključuju Komisiju, države članice i udruženja poduzeća; budući da bi takva kombinacija uključivala preventivne mjere usmjerene na probleme koji nastaju prije provedbe transakcije te korektivna rješenja za probleme koji nastaju nakon provedbe transakcije; budući da bi se u okviru svake regulatorne ili dobrovoljne intervencije trebale uzeti u obzir posebnosti predmetnog gospodarskog sektora;

Poboljšanje platnog ponašanja u EU-u kombinacijom zakonskih i dobrovoljnih mjera

| 1. | smatra da se Direktiva o kašnjenju u plaćanju i nacionalno zakonodavstvo o kašnjenju u plaćanju trebaju bolje provoditi, pravodobno i učinkovito, poštovanjem najduljih rokova za plaćanje računa i mjerama usmjerenima na poboljšanje pravila o uvjetima plaćanja i odvraćanje od nepoštenih praksi; napominje da se te mjere mogu razvrstati prema prirodi (zakonske ili dobrovoljne), području primjene (horizontalne ili sektorske) i cilju (preventivne, korektivne ili promjena poslovne kulture); smatra da su istodobno u određenim državama članicama zakonodavstvo na snazi i mjere u pogledu povreda počeli doprinositi promjeni u kulturi javne uprave diljem EU-a, što dovodi do općeg smanjenja kašnjenja u plaćanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da ne postoji jedinstven pristup rješavanju problema kašnjenja u plaćanju s obzirom na to da u nekim sektorima poslovanja među poduzećima dulji rokovi plaćanja, koji u svakom slučaju poštuju odredbe iz Direktive 2011/7/EU, mogu ponekad ispuniti potrebe poduzećâ, uzimajući u obzir posebnosti svakog sektora; međutim, ističe da treba uložiti napore za uspostavu rokova za plaćanje od 30 dana te da su rokovi za plaćanje dulji od 60 dana, kako je dopušteno Direktivom 2011/7/EU, rupa u zakonu koja može omogućiti ugovaranje duljih rokova koji mogu štetiti samim poduzećima, a posebice MSP-ovima, uz poštovanje ugovorne slobode poduzeća na tržištu; ističe da je važno uvijek zajamčiti jednake uvjete između poduzeća u dominantnom položaju i malih subjekata; |
| --- | --- |

2.

Preventivne mjere

| 3. | smatra da bi države članice trebale uvesti strože uvjete plaćanja; napominje da su neke države članice ograničile standardne uvjete plaćanja na 30 dana, dok je tek nekoliko država članica uvelo maksimalan rok plaćanja od kojeg strane ne mogu odstupati; nadalje, napominje da je uvođenje maksimalnog roka plaćanja uobičajenije na sektorskoj razini; smatra da bi zakonodavstvo kojim se propisuju stroži uvjeti plaćanja bilo djelotvorno u smanjenju njihove duljine u određenoj mjeri i da bi, pod uvjetom da se provede, stvorilo jednake uvjete za velika i mala poduzeća; u tom kontekstu ističe da bi se ujednačenijim i pojednostavljenim nizom pravila vjerovnicima i dužnicima moglo pojasniti što mogu očekivati u slučaju kašnjenja u plaćanju i time poboljšati predvidljivost njihovih gospodarskih aktivnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi se uvođenjem veće transparentnosti u platnom ponašanju mogla obeshrabriti kašnjenja u plaćanju; smatra da bi pristup tim informacijama mogao djelovati kao poticaj javnim tijelima i poduzećima da poboljšaju svoje prakse plaćanja i ispunjavaju svoje novčane obveze; potiče države članice da razmotre različite moguće oblike obveznog objavljivanja informacija o platnom ponašanju, kao što su baze podataka ili registri, i za privatni i za javni sektor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče države članice da razmotre uspostavu obveznih sustava koji pružaju informacije o dobrom platnom ponašanju (javna pohvala) i promiču kulturu ažurnog plaćanja u poslovnim odnosima, među ostalim, s obzirom na to da se pravovremeno plaćanje pokazalo kao pametna poslovna strategija jer odgovorni platiše mogu dogovoriti bolje poslove i osloniti se na pouzdane dobavljače; poziva Komisiju da provede studiju o postojećim nacionalnim sustavima koji pružaju informacije o dobrom platnom ponašanju (javna pohvala) poduzeća i javnih tijela te da istraži isplativost uspostave zajedničkih kriterija za te sustave na razini EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava važnost pružanja više informacija i obrazovanja poduzetnicima, osobito malim i srednjim poduzećima, o upravljanju kreditima i računima; podsjeća da se učinkovitim upravljanjem kreditima skraćuje prosječno razdoblje naplate i stoga održava optimalni novčani tok, čime se smanjuje rizik od neplaćanja i povećava potencijal za rast; smatra da službenici u javnoj upravi također trebaju imati pristup osposobljavanju te da obrazovanje i podrška mogu potaknuti mala i srednja poduzeća da koriste pravne lijekove iz Direktive o kašnjenju u plaćanju; napominje da mala i srednja poduzeća nažalost često nemaju kapaciteta za ulaganje u osposobljavanje i da trenutačno na razini EU-a ili nacionalnoj razini ne postoje programi usmjereni na poboljšanje znanja poduzećâ o upravljanju kreditima i računima; smatra da bi se više sredstava iz EU-a trebalo usmjeriti prema financijskom obrazovanju malih i srednjih poduzeća i stoga odlučno poziva tijela država članica da ulože dodatne napore u organizaciju dodatnog osposobljavanja za mala i srednja poduzeća o pitanjima upravljanja kreditima; osim toga, smatra da bi osposobljavanje i potpora trebali uključivati i smjernice za nadoknadu zakašnjelog plaćanja u prekograničnim transakcijama i stoga poziva Komisiju da nastavi s integracijom tih smjernica i drugih korisnih informacija, kao što su prava i instrumenti dostupni poduzetnicima u sudskim sporovima s dužnicima, na portal Vaša Europa i osiguranjem potpore za poduzeća preko Europske poduzetničke mreže; |
| --- | --- |

6.

Korektivne mjere

| 7. | poziva države članice i udruženja poduzeća da razmotre uspostavu besplatnih i povjerljivih nacionalnih i regionalnih službi za mirenje (posredovanje, mirenje, arbitraža i donošenje presuda), koje bi bile dostupne svim poduzećima kao alternativa sudskim postupcima za rješavanje sporova u pogledu plaćanja i održavanje poslovnih odnosa, ali i za obrazovanje poduzeća o njihovim pravima i pravnim lijekovima protiv kašnjenja u plaćanju; naglašava da bi te usluge posredovanja bile osobito korisne za mala i srednja poduzeća koja često ne raspolažu adekvatnim financijskim sredstvima za sudske sporove i zbog toga odustaju od svojih prava; nadalje, poziva države članice da razmotre mogućnost javnog financiranja neovisnih pravobranitelja zaduženih za istragu sporova zbog zakašnjelih plaćanja i neplaćanja, koji pomažu malim poduzećima u rješavanju sporova zbog zakašnjelih plaćanja i neplaćanja, savjetuju ih o djelovanju u slučaju nepodmirenih obveza i predlažu rješenja, posebice malim i srednjim poduzećima; poziva države članice i Komisiju da zajamče učinkovit pristup pravosuđu u pitanjima koja se odnose na povrat duga u prekograničnim transakcijama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice da provode svoje nacionalno zakonodavstvo te potiču i postrože kontrole, na primjer među velikim poduzećima, kao i primjenu administrativnih sankcija koje su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće, čime bi se pridonijelo poboljšanju platnog ponašanja; smatra da bi izravna intervencija javnih tijela, s obzirom na to da upravo ona provode administrativne sankcije, mogla pomoći u prevladavanju čimbenika straha i oslobađanju vjerovnika odgovornosti da poduzmu mjere protiv dužnika jer bi tijela izravno provodila zakone i poduzimala diskrecijske mjere protiv poduzećâ s lošom praksom plaćanja; smatra da bi iznos administrativnih sankcija i njihova kumulativna priroda mogli odvratiti poduzeća od kašnjenja u plaćanju te naglašava da bi se taj režim trebao postupno primjenjivati ovisno o razini usklađenosti poduzeća; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da, unatoč činjenici da je Direktiva o kašnjenju u plaćanju donesena u veljači 2011. i unatoč novim mehanizmima za zaštitu poduzetnika koje su neke države članice nedavno uspostavile, svake godine tisuće malih i srednjih poduzeća i novoosnovanih poduzeća u cijeloj Europi ode u stečaj dok čekaju da im dužnici, uključujući nacionalna javna tijela, plate račune; poziva Komisiju i države članice da razmotre obvezne oblike odgovarajuće kompenzacije, kao što su prijeboj i druge potporne mjere, na primjer, jamstveni fondovi za mala i srednja poduzeća i faktoring za poduzeća kojima javna uprava duguje novac kako zbog toga ne bi otišla u stečaj; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da bi porezne i fiskalne dugove trgovačkih društava te njihove dugove za socijalno osiguranje trebalo kompenzirati nepodmirenim iznosima koje njima duguju javna tijela; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče države članice da uspostave jamstvene fondove za MSP-ove, koji će služiti kao jamstvo za dugove prema bankama onih MSP-ova kojima su dužna javna tijela; |
| --- | --- |

11.

| 12. | s velikom je zabrinutošću svjestan situacije u nekim državama članicama u kojima su javna tijela znatno odgodila plaćanja robe i/ili usluga koje su im pružili poduzetnici (zdravstveni sektor jedan je od najpogođenijih), u ugovore o isporuci uključivala odredbe o neustupanju i (pravno) sprječavala dobavljače da izvrše svoja potraživanja pred sudom, što je ta poduzeća dovelo u velike financijske poteškoće; smatra da bi države članice, kako bi pružile potporu poduzećima čije je financijsko upravljanje dodatno otežano zbog kašnjenja javnih tijela u plaćanju, trebale uspostaviti brže i djelotvornije postupke povrata PDV-a i povrata potraživanja, osobito za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da kodeksi pravovremenog plaćanja te povelje i mjere društveno odgovornog poslovanja, zajedno s kriterijima unutarnje revizije i unutarnje provedbe, pridonose stvaranju odgovorne kulture plaćanja i osiguravanju poštenih odnosa i povjerenja među poduzećima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da bi se određeni pojmovi iz Direktive, kao što je „posebno nepravedno” u vezi s ugovornim uvjetima plaćanja i trgovačkim praksama, te početak i završetak ugovornih uvjeta plaćanja trebali pojasniti smjernicama Komisije; ističe i sudsku praksu Suda u pogledu tumačenja određenih pojmova iz Direktive (odnosno „poduzeće”, „poslovne transakcije” i „posebno nepravedno” u predmetima C-256/15 i C-555/14); |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da je važno spriječiti javni sektor da odstupa od pravila iz Direktive koja se odnose na rokove plaćanja; stoga poziva države članice i Komisiju da s obzirom na nedavnu sudsku praksu Suda (predmet C-555/14) poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale da javna tijela pravovremeno plaćaju svojim dobavljačima i da vjerovnici primaju automatske zakonske kamate i naknadu u slučaju zakašnjelih plaćanja bez potrebe za sporom zbog zakašnjelog plaćanja i poziva Komisiju da predloži automatski izračun kamata; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da je brzo plaćanje vrlo važno za preživljavanje i rast poduzećâ, osobito MSP-ova; napominje da financijske i digitalne tehnologije radikalno mijenjaju načine i brzinu plaćanja; stoga očekuje naglo povećanje elektroničkog izdavanja računa i postupnu zamjenu tradicionalnih načina plaćanja inovativnim načinima plaćanjima (npr. financiranje opskrbnog lanca, otkup potraživanja itd.), tako da vjerovnik može biti plaćen u stvarnom vremenu čim izda račun; |
| --- | --- |

16.

| 17. | s velikim interesom prima na znanje postupke uspostavljene u određenim državama članicama u slučaju zakašnjelog plaćanja javnih tijela, u okviru kojih središnja državna uprava može izdati upozorenje lokalnom tijelu ako ono nije pravovremeno platilo svojim dobavljačima te može, ako se kašnjenja u plaćanju nastave, dobavljačima platiti izravno za pruženu robu ili usluge i odgoditi dodjelu sredstava proračunu lokalnog tijela koje ne ispunjava obveze; smatra da je takav sustav, kojim se objedinjuje pouzdano praćenje rezultata javnih tijela u pogledu plaćanja i djelotvoran plan upozorenja te koji se nakon uspostave priopćuje svima, dao rezultate koje treba detaljnije analizirati te bi ga trebalo prenijeti državama članicama kao primjer dobre prakse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sa zabrinutošću prima na znanje zaključke izvješća Komisije u kojem je navedeno da vjerovnici ne ostvaruju svoja prava kako je predviđeno Direktivom o kašnjenju u plaćanju poglavito zato što se boje da će to štetiti njihovim dobrim poslovnim odnosima; u tom pogledu smatra da treba poduzeti mjere kako bi se malim i srednjim poduzećima olakšalo ostvarivanje prava zajamčenih Direktivom o kašnjenju u plaćanju; u tom kontekstu traži da se dodatno ispita mogućnost predviđena člankom 7. stavkom 5. Direktive o kašnjenju u plaćanju da se organizacije koje su službeni predstavnici poduzeća obrate sudovima država članica ako su ugovorni uvjeti ili postupci posebno nepravedni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja određene inicijative na razini sektora u nekim državama članicama na temelju kojih su društva sudionici sastavila jamstvo s konkretnim detaljnim koracima koje će poduzeti kako bi osigurala da se njihovim manjim dobavljačima plaća brže za proizvode ili usluge koje pružaju; napominje da bi pozitivno javno prozivanje (javna pohvala) moglo dati željene rezultate putem samoregulacije na razini sektora i pružiti znatnu potporu za MSP-ove; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da je javna nabava važno sredstvo za poboljšanje funkcioniranja jedinstvenog tržišta; poziva na razmatranje poboljšanih sinergija između Direktive o kašnjenju u plaćanju i pravila o javnoj nabavi, osobito mogućnosti da javni naručitelji poduzmu mjere da se ugovaratelji koji ne ispunjavaju obveze isključe iz budućih nabava ako glavni ugovaratelj nije na vrijeme platio podugovaratelje kada se to zahtijeva (Direktiva o javnoj nabavi) (5), šire upotrebe mogućnosti utvrđene člankom 71. stavkom 3. Direktive o javnoj nabavi u pogledu omogućavanja izravnog plaćanja podugovarateljima pod određenim uvjetima i utvrđivanja platnog ponašanja prema podugovarateljima kao jednog od kriterija za ocjenjivanje financijske sposobnosti potencijalnih ugovaratelja u javnim natječajima; poziva države članice da zajamče transparentnost i sljedivost plaćanja javnih tijela ugovarateljima i podugovarateljima te plaćanja ugovaratelja njihovim podugovarateljima ili dobavljačima; |
| --- | --- |

20.

Zaključci i preporuke

| 21. | potiče države članice da preuzmu potpunu odgovornost u provedbi plaćanja javne uprave te da poboljšaju svoje zakonodavstvo jamčeći ispravnu provedbu svih dijelova Direktive o kašnjenju u plaćanju, između ostalog i ukidanjem domaćih zakona, propisa ili ugovornih praksi koji se primjenjuju u javnom sektoru, a nisu sukladni s ciljevima Direktive, kao što su zabrane provedbe i ustupanja potraživanja u javnom sektoru; istodobno ponavlja da Komisija treba poduzeti sve napore da pokuša zajamčiti potpunu i odgovarajuću provedbu postojećih obveza; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice i Komisiju da promiču „odlučan pomak prema kulturi ažurnog plaćanja” (6) poduzimanjem najprikladnijih mjera, uključujući izdavanje smjernica o najboljim praksama, te po potrebi i ako je primjereno, zakonodavne inicijative, uzimajući u obzir prethodno navedene prijedloge, u cilju stvaranja pouzdanog poslovnog okruženja za poduzeća i kulture pravovremenog plaćanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | odlučno poziva države članice da postupke plaćanja učine djelotvornijima, pri čemu osobito naglašava da se postupci provjere računa ili sukladnosti robe i usluga s ugovornim specifikacijama ne bi smjeli upotrebljavati za umjetno produljenje razdoblja plaćanja na razdoblja duža od rokova propisanih Direktivom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća države članice i Komisiju da je ažurno plaćanje glavni zahtjev za održivo poslovno okruženje i da bi se kao takvo trebalo uključiti u sve politike i zakonodavne inicijative koje utječu na poduzeća (npr. društveno odgovorno poslovanje, novoosnovana poduzeća i odnosi između platformi i poduzeća); |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice i Komisiju da za podizanje razine osviještenosti o pravnim lijekovima protiv kašnjenja u plaćanju među poduzećima upotrebljavaju stručne publikacije, promotivne kampanje i sve druge instrumente; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da olakša i promiče pristup odgovarajućim izvorima financiranja za europske poduzetnike; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  SL L 48, 23.2.2011., str. 1.

(2)  SL C 76, 28.2.2018., str. 112.

(3)  SL C 204, 13.6.2018., str. 153.

(4)  Uvodna izjava 6. Direktive 2011/7/EZ.

(5)  Članak 57. stavak 4. točka (g) Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ.

(6)  Uvodna izjava 12. Direktive 2011/7/EZ.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/137 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/137

---

P8_TA(2019)0043

Godišnje izvješće o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o godišnjem izvješću o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke (2018/2161(INI))

(2020/C 411/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće o radu Europske investicijske banke (EIB) za 2017. pod nazivom „Utječemo na budućnost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o radu Europske investicijske banke (EIB) za 2017. pod nazivom „Utječemo na budućnost”,

| — | uzimajući u obzir financijsko izvješće i statističko izvješće EIB-a za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir financijsko izvješće i statističko izvješće EIB-a za 2017.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIB-a iz 2018. pod nazivom „Operacije EIB-a u Europskoj uniji u 2017.: rezultati i učinak”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIB-a iz 2018. pod nazivom „Operacije EIB-a u Europskoj uniji u 2017.: rezultati i učinak”,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIB-a iz 2018. pod nazivom „EIB izvan Europske unije – 2017.: financiranje s globalnim učinkom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIB-a iz 2018. pod nazivom „EIB izvan Europske unije – 2017.: financiranje s globalnim učinkom”,

| — | uzimajući u obzir izvješće o održivosti za 2017. Grupe EIB, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o održivosti za 2017. Grupe EIB,

| — | uzimajući u obzir članke 15., 126., 175., 177., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Protokol br. 5 o Statutu EIB-a koji mu je priložen, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 15., 126., 175., 177., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Protokol br. 5 o Statutu EIB-a koji mu je priložen,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903),

| — | uzimajući u obzir Politiku EIB-a prema loše reguliranim, netransparentnim i nekooperativnim jurisdikcijama (Politika u području nekooperativnih jurisdikcija), objavljenu 15. prosinca 2010. i dodatak Politici u području nekooperativnih jurisdikcija objavljen 8. travnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Politiku EIB-a prema loše reguliranim, netransparentnim i nekooperativnim jurisdikcijama (Politika u području nekooperativnih jurisdikcija), objavljenu 15. prosinca 2010. i dodatak Politici u području nekooperativnih jurisdikcija objavljen 8. travnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0415/2018),

| A. | budući da je primarna svrha EIB-a osigurati dugoročno financiranje i stručno znanje za projekte te iskoristiti dodatna ulaganja kako bi se ostvarili ciljevi EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je primarna svrha EIB-a osigurati dugoročno financiranje i stručno znanje za projekte te iskoristiti dodatna ulaganja kako bi se ostvarili ciljevi EU-a;

| B. | budući da je EIB jedina banka koju posjeduju države članice EU-a i koja predstavlja njihove interese; |
| --- | --- |

B.

budući da je EIB jedina banka koju posjeduju države članice EU-a i koja predstavlja njihove interese;

| C. | budući da se EIB smatra financijskim ogrankom EU-a i ključnom institucijom za održavanje javnih i privatnih ulaganja u EU-u, pri čemu je više od 90 % njegovih zajmova usmjereno unutar Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da se EIB smatra financijskim ogrankom EU-a i ključnom institucijom za održavanje javnih i privatnih ulaganja u EU-u, pri čemu je više od 90 % njegovih zajmova usmjereno unutar Unije;

| D. | budući da se EIB-ove aktivnosti pozajmljivanja uglavnom financiraju izdavanjem obveznica na međunarodnim tržištima kapitala; |
| --- | --- |

D.

budući da se EIB-ove aktivnosti pozajmljivanja uglavnom financiraju izdavanjem obveznica na međunarodnim tržištima kapitala;

| E. | budući da EIB-ov godišnji program financiranja iznosi oko 60 milijardi EUR; |
| --- | --- |

E.

budući da EIB-ov godišnji program financiranja iznosi oko 60 milijardi EUR;

| F. | budući da je 33 % obveznica koje je EIB izdao 2017. i 37 % onih koje je izdao 2016. bilo izdano u američkim dolarima; |
| --- | --- |

F.

budući da je 33 % obveznica koje je EIB izdao 2017. i 37 % onih koje je izdao 2016. bilo izdano u američkim dolarima;

| G. | budući da su obveznice EIB-a najveće kreditne kvalitete i da tri glavne agencije za kreditni rejting EIB-u daju rejting „AAA”, između ostalog zbog toga što je on u vlasništvu država članica i zbog njegova konzervativnog upravljanja rizicima, što je dovelo do stvaranja stabilnog kreditnog portfelja sa samo 0,3 % loših kredita; |
| --- | --- |

G.

budući da su obveznice EIB-a najveće kreditne kvalitete i da tri glavne agencije za kreditni rejting EIB-u daju rejting „AAA”, između ostalog zbog toga što je on u vlasništvu država članica i zbog njegova konzervativnog upravljanja rizicima, što je dovelo do stvaranja stabilnog kreditnog portfelja sa samo 0,3 % loših kredita;

| H. | budući da bi se financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima mogao povećati učinak proračuna EU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da bi se financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima mogao povećati učinak proračuna EU-a;

| I. | budući da je EIB prirodni partner EU-a pri provedbi financijskih instrumenata u bliskoj suradnji s nacionalnim, regionalnim ili multilateralnim financijskim institucijama; |
| --- | --- |

I.

budući da je EIB prirodni partner EU-a pri provedbi financijskih instrumenata u bliskoj suradnji s nacionalnim, regionalnim ili multilateralnim financijskim institucijama;

| J. | budući da EIB zbog svojih vanjskih aktivnosti kreditiranja ima važnu ulogu i izvan EU-a kao najveći svjetski multilateralni zajmoprimac i zajmodavac; |
| --- | --- |

J.

budući da EIB zbog svojih vanjskih aktivnosti kreditiranja ima važnu ulogu i izvan EU-a kao najveći svjetski multilateralni zajmoprimac i zajmodavac;

| K. | budući da EIB nastavlja jačati europsku integraciju i da se od početka financijske krize 2008. pokazalo da je njegova uloga još važnija; |
| --- | --- |

K.

budući da EIB nastavlja jačati europsku integraciju i da se od početka financijske krize 2008. pokazalo da je njegova uloga još važnija;

| L. | budući da su prioriteti EIB-a, utvrđeni u Korporativnom operativnom planu (COP) za razdoblje 2017. – 2019., usmjereni na ciljeve strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast u područjima energetike, prometa i mobilnosti, zdravlja, razvoja ruralne infrastrukture i podrške poljoprivrednom poslovanju, malih i srednjih poduzeća (MSP) i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te okoliša i inovacija; |
| --- | --- |

L.

budući da su prioriteti EIB-a, utvrđeni u Korporativnom operativnom planu (COP) za razdoblje 2017. – 2019., usmjereni na ciljeve strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast u područjima energetike, prometa i mobilnosti, zdravlja, razvoja ruralne infrastrukture i podrške poljoprivrednom poslovanju, malih i srednjih poduzeća (MSP) i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te okoliša i inovacija;

| M. | budući da bi Grupa EIB-a trebala održati jaku kreditnu sposobnost kao osnovnu prednost svojeg poslovnog modela te vrlo kvalitetan i pouzdan portfelj imovine s kvalitetnim projektima ulaganja u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU-a) i svih financijskih instrumenata u svojem portfelju; |
| --- | --- |

M.

budući da bi Grupa EIB-a trebala održati jaku kreditnu sposobnost kao osnovnu prednost svojeg poslovnog modela te vrlo kvalitetan i pouzdan portfelj imovine s kvalitetnim projektima ulaganja u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU-a) i svih financijskih instrumenata u svojem portfelju;

Postignuća EIB-a u proteklih 60 godina

| 1. | čestita EIB-u na 60 godina uspješnog poslovanja tijekom kojih je uložio 1,1 bilijun EUR i financirao 11 800 projekata u 160 zemalja kao najveći svjetski multilateralni zajmoprimac i zajmodavac; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja činjenicu da će zajmovi Grupe EIB unutar EU-a odobreni u razdoblju 2015. – 2016. podržati ulaganja u iznosu od 544 milijardi EUR, povećati BDP za 2,3 % i otvoriti 2,25 milijuna radnih mjesta do 2020.; apelira na EIB da dodatno unaprijedi svoje aktivnosti koje doprinose dugoročnom i održivom rastu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe prilike koje EIB ima za oblikovanje tržišta u skladu s ciljevima politike EU-a; svjestan je EIB-ove sposobnosti da ulaže protuciklički radi rješavanja pitanja nedovoljne razvijenosti i recesije koje su nastale kao posljedica financijske krize i poteškoća u pristupu financiranju za mala i srednja poduzeća i inovatore; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe važnu ulogu koju EIB ima kao banka EU-a, jedina međunarodna financijska institucija koja je u cijelosti u vlasništvu država članica EU-a i koja se u potpunosti vodi politikama i standardima EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na jačanje savjetodavnih aktivnosti EIB-a te na rješavanje, u suradnji s Komisijom, državama članicama i nacionalnim službenim razvojnim financijskim institucijama, sustavnih nedostataka koji sprečavaju određene regije ili zemlje da u potpunosti iskoriste prednosti EIB-ovih financijskih aktivnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da će 700 000 MSP-ova imati koristi od boljeg pristupa financiranju i napominje da Odjel EIB-a za gospodarstvo i Komisijin Zajednički istraživački centar procjenjuju da su operacije EFSU-a već poduprle više od 750 000 radnih mjesta, pri čemu se očekuje da bi se taj broj trebao povećati na 1,4 milijuna do 2020., te da je Junckerov plan već utjecao na povećanje BDP-a EU-a za 0,6 %, a do 2020. bi se trebao povećati za 1,3 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja uspostavu inicijative EIB-a za gospodarsku otpornost koja je usmjerena na pomoć zemljama zapadnog Balkana i južnom susjedstvu EU-a pri suočavanju s izazovima nezakonitih migracija i prisilnog raseljavanja; poziva na povećanje financijskih sredstava za ovu inicijativu i veću uključenost EIB-a u tim regijama kako bi se pružila potpora humanitarnom djelovanju, otvaranju radnih mjesta, gospodarskom rastu i poboljšanju infrastrukture; u tom pogledu pozdravlja odobrenje prvih projekata Europskog plana za vanjska ulaganja (EEIP) u Africi te se raduje snažnijoj ulozi EIB-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe činjenicu da je samo u 2017. odobren rekordni broj od 901 projekta, uključujući više od 78 milijardi EUR za inovacije, okoliš, infrastrukturu te MSP-ove; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe aktivnosti EIB-a kao potporu gospodarskoj i socijalnoj koheziji koje su u posljednjih 10 godina obuhvaćale financiranje regija s više od 200 milijardi eura; |
| --- | --- |

9.

Opće napomene

| 10. | pozdravlja korake koje je EIB poduzeo kako bi bolje mjerio učinak svojih ulaganja, umjesto da samo daje podatke o količinskim obujmovima financiranja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na činjenicu da je EIB odgovorio na krizu znatnim proširenjem svojih aktivnosti; smatra da je imao i ima pozitivnu ulogu u smanjenju nedostatka ulaganja; apelira na EIB da posveti dodatnu pozornost riziku istiskivanja privatnih ulaganja sada kada se gospodarski uvjeti normaliziraju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da su aktivnosti EIB-a bile ključne za oporavak nakon krize i za razine ulaganja, koje su i dalje neujednačene među državama članicama i regijama te među sektorima; poziva EIB da dodatno ulaže u države članice kako bi doprinio njihovu gospodarskom oporavku; ističe da poseban naglasak treba staviti na financiranje u sektorima inovacija i infrastrukture, u kojima je nedostatak ulaganja posebno velik; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da je gotovo trećina financijskih sredstava EIB-a denominirana u dolarima, čime se EIB izlaže potencijalnim sankcijama SAD-a; traži od EIB-a da postupno smanji svoje financiranje u dolarima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da Europski revizorski sud jednom godišnje provodi reviziju EIB-a; prima na znanje raspravu o mogućnosti uvođenja nadzora nad njegovim operacijama kreditiranja od strane ESB-a; upozorava da bi to moglo znatno utjecati na prirodu i funkcioniranje EIB-a te na upravljanje EIB-om; |
| --- | --- |

14.

Inovacije i vještine

| 15. | uviđa da EIB daje prednost inovacijama i vještinama kako bi potaknuo rast i osigurao dugoročnu konkurentnost Europe, uz zajmove u iznosu od 13,9 milijardi EUR u 2017. namijenjene, između ostalog, za 7,4 milijuna digitalnih veza velike brzine i postavljanje 36,8 milijuna pametnih brojila; |
| --- | --- |

15.

Okoliš i održivost

| 16. | pozdravlja činjenicu da je EIB 2017. pozajmio 16,6 milijardi EUR za projekte kojima se podupiru njegovi ciljevi politike okoliša financiranjem projekata u području zaštite okoliša, energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti, bioraznolikosti, čistog zraka, čiste vode, gospodarenja vodom i otpadom i održivog prijevoz, te što je više od 25 % ukupnog kreditiranja u svim svojim područjima javne politike namijenio zajmovima u vezi s klimom, čime je premašio početnu namjenu za 3,2 %; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da bi institucije EU-a trebale pružiti primjer kada je riječ o postizanju održivosti financiranja; priznaje status EIB-a kao najvećeg svjetskog izdavatelja zelenih obveznica te da njegove obveznice za klimatsku osviještenost ulagateljima nude transparentnu poveznicu s projektima u području obnovljive energije i energetske učinkovitosti koji ostvaruju korist od dobiti EIB-ovih zelenih obveznica, što se temelji na EIB-ovom izvještajnom sustavu o klimatskim koristima projekata, uključujući pokazatelje učinka kao što su izbjegnute emisije stakleničkih plinova, razine apsolutnih emisija, ušteda potrošnje energije i instalirana dodatna proizvodnja energije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | u tom pogledu pozdravlja prvo izdavanje obveznica EIB-a za osviještenost o održivosti u iznosu od 500 milijuna EUR koje će biti namijenjene projektima s velikim učinkom kojima se podupiru ciljevi održivog razvoja UN-a, uz osiguravanje povjerenja socijalno odgovornih ulagača zahvaljujući rigoroznoj transparentnosti i tržišnim standardima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja činjenicu da je EIB ostvario svoj cilj od 25 % financiranja u području klime; no sa zabrinutošću napominje da Komisija nije dostigla cilj od 20 %; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja pokretanje inicijative „Pametno financiranje za pametne zgrade”, čiji je cilj ulaganja u projekte energetske učinkovitosti stambenih zgrada učiniti privlačnijima privatnim investitorima i to s pomoću inteligentnog korištenja bespovratnih sredstava EU-a kao jamstva; pozdravlja činjenicu da je EIB nedavno počeo ulagati u socijalno stanovanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | preporučuje da EIB usvoji energetsku strategiju koja je u potpunosti usklađena s ciljem Pariškog sporazuma, uzimajući u obzir istraživačke dokaze i preporuke iz izvješća Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o učinku globalnog zatopljenja od 1,5 oC iznad predindustrijskih razina i povezanih globalnih kretanja emisija stakleničkih plinova u kontekstu jačanja globalnog odgovora na opasnost od klimatskih promjena, održivog razvoja te napora za iskorjenjivanje siromaštva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EIB da zadrži zajmove kojima se podupiru ciljevi europske energetske politike; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EIB da dodatno podupire projekte povezane s klimatskim promjenama i zaštitom okoliša, s obzirom na to da je EU jedan od potpisnika Pariškog sporazuma i podsjećajući na obvezu EU-a da do 2030. smanji svoje emisije za najmanje 40 %; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava važnost EIB-ova financiranja u razvoju kapaciteta u području obnovljive energije i poboljšanja energetske učinkovitosti u sektorima kao što su industrija i promet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva EIB da surađuje s malim sudionicima na tržištu i zadrugama u zajednici radi objedinjavanja malih projekata u području obnovljivih izvora energije kako bi stekli uvjete za financiranje iz EIB-a; |
| --- | --- |

25.

Infrastruktura

| 26. | ističe da EIB pruža podršku sigurnoj i učinkovitoj infrastrukturi za opskrbu energijom, promet i urbana područja, što se očituje u odobravanju kredita u vrijednosti od 18 milijardi EUR za ostvarenje svog infrastrukturnog cilja i više od 22 milijardi EUR godine za kredite za urbani razvoj 2017. godine; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva EIB da zadrži zajmove kojima se podupiru ciljevi europske energetske politike; |
| --- | --- |

27.

MSP-ovi i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije

| 28. | pozdravlja snažnu potporu Grupe EIB MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije s ukupnim ulaganjem od 29,6 milijardi EUR, što je imalo pozitivan učinak na 287 000 poduzeća koja zapošljavaju 3,9 milijuna ljudi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća na to da je, prema EIB-u, dvostruko veća vjerojatnost da će velika poduzeća biti inovatori u odnosu na MSP-ove, a inovativna mlada poduzeća će u 50 % više slučajeva biti kreditno ograničena u usporedbi s drugim poduzećima; apelira na EIB da manjim zajmovima podrži manja poduzeća kako bi ona mogla imati veći učinak na širi presjek europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

29.

| 30. | s obzirom na ključnu ulogu MSP-ova, smatra da bi strategija EIB-a za MSP-ove trebala uključivati jačanje njegovih administrativnih i savjetodavnih kapaciteta za pružanje informacija i tehničke podrške MSP-ovima u pogledu razvoja i podnošenja zahtjeva za financiranje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja deset normi utvrđenih u Priručniku EIB-a za okolišna i socijalna pitanja koje služe kao preduvjet za sudjelovanje u kreditiranju EIB-a, među ostalim u područjima sprečavanja i smanjivanja onečišćenja, bioraznolikosti i ekosustava, klimatskih standarda, kulturne baštine, nesvojevoljnog preseljenja, prava i interesa ranjivih skupina, radnih standarda, zdravlja na radu i javnog zdravlja te sigurnosti i sudjelovanja dionika; |
| --- | --- |

31.

Odgovornost, transparentnost i komunikacija

| 32. | apelira na EIB i njegove dionike da razmotre reforme koje su potrebne kako bi se osigurala demokratizacija njegova upravljanja te povećala transparentnost i održivost njegova poslovanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva EIB da pojača napore koje ulaže u komunikaciju; smatra da je ostvarivanje dijaloga s građanima EU-a neophodno kako bi se bolje objasnio cilj EIB-ovih politika; smatra da se u tom pogledu treba početi razmišljati o jačanju sposobnosti EIB-a za financiranje ne bi li se tako, među ostalim, konkretno pokazao doprinos EU-a svakodnevnom životu njegovih građana; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sa zabrinutošću primjećuje daljnje povećanje općih administrativnih troškova, prvenstveno zbog povećanja troškova koji se odnose na osoblje; upozorava na rizik daljnjeg porasta omjera troškova i prihoda za kapitalnu osnovu EIB-a; traži od EIB-a da zadrži troškovnu disciplinu, održi optimalnost i učinkovitost svoje upravljačke strukture i da ne se pobrine da se ona ne pretvori u prebrojnu rukovoditeljsku strukturu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prima na znanje EIB-ova nedavna poboljšanja u pogledu transparentnosti, kao što je objava zapisnika sa sastanaka Upravnog vijeća i tablice pokazatelja za projekte koji primaju potporu iz EFSU-a i obrazloženja odluke neovisnog Odbora za ulaganja, u skladu s revidiranom Uredbom o EFSU-u; razumije da banka ne može objavljivati poslovno osjetljive informacije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na činjenicu da se politika transparentnosti Grupe EIB-a temelji na pretpostavci o objavljivanju podataka te na tome da svi mogu pristupiti njezinim dokumentima i informacijama; poziva EIB da dodatno poveća transparentnost, na primjer objavljivanjem detaljnih zapisnika i odobravanjem pristupa informacijama i interno, Parlamentu i drugim institucijama, te javnosti, posebno u vezi sa sustavom ugovaranja i podugovaranja, rezultatima internih istraga te odabirom, praćenjem i evaluacijom aktivnosti i programa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da je adekvatan nadzor ključan izazov s kojim se EIB suočava; smatra da je, s obzirom na ulogu i institucionalni ustroj banke, potrebna nadzorna struktura; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prima na znanje reviziju politike i postupaka EIB-ova Pritužbenog mehanizma; podsjeća na svoje stajalište o EIB-ovu Pritužbenom mehanizmu izraženo u Rezoluciji od 3. svibnja 2018. o godišnjem izvješću o nadzoru financijskih aktivnosti EIB-a za 2016. (1); apelira na EIB da ojača neovisnost i učinkovitost svojeg Ureda za pritužbeni mehanizam te da poduzme dodatne mjere kako bi smanjio birokraciju, povećao kapacitet za makroekonomsku analizu i unaprijedio rodnu zastupljenost na visokim položajima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja činjenicu da se sada Parlamentu na zahtjev moraju staviti na raspolaganje dokumenti za mjerenje rezultata za projekte ulaganja obuhvaćene jamstvom EU-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da je potrebna visoka razina transparentnosti financijskih posrednika koje koristi EIB (posebice komercijalnih banaka, ali i mikrofinancijskih institucija i zadruga), kako bi se osiguralo da se na posredovane zajmove primjenjuju isti zahtjevi za transparentnost kao i na ostale vrste zajmova; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja Inicijativu EIB-a za gospodarsku otpornost (ERI) kao dio zajedničkog odgovora EU-a na migracijsku i izbjegličku krizu, s naglaskom na rješavanju glavnih uzroka migracija; ustraje na bliskoj koordinaciji i komplementarnosti s planom EU-a za vanjska ulaganja; napominje da će dosad pokrenutih 26 projekata ERI-ja te 2,8 milijardi EUR ulaganja moći iskoristi više od 1 500 manjih poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, čime će se osigurati više od 100 000 radnih mjesta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EIB da poduzme sve potrebne mjere na temelju iskustva stečenog zahvaljujući EFSU-u i da ostvari maksimalne rezultate budućim programom InvestEU, posvećujući osobitu pozornost regionalnim i društvenim nejednakostima i državama članicama koje su najteže pogođene gospodarskom krizom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja povećanje financiranja za južno susjedstvo i zapadni Balkan u okviru ERI-ja u iznosu od 6 milijardi EUR tijekom petogodišnjeg razdoblja koje počinje od listopada 2016., uz već predviđenih 7,5 milijardi EUR, te naglasak na održivu i ključnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava važnost razvoja gospodarske otpornosti u zemljama domaćinima i tranzitnim zemljama podupiranjem stvaranja radnih mjesta i izgradnjom infrastrukture koja je potrebna za lokalno stanovništvo i raseljenu populaciju; pozdravlja činjenicu da izbjegličke zajednice također mogu iskoristiti mogućnosti kako bi razvile svoju samostalnost i živjele dostojanstveno; naglašava da bi ulaganja u gospodarsku otpornost trebala pridonijeti spremnosti regija na buduće vanjske šokove te većoj stabilnosti u nestabilnim zemljama; |
| --- | --- |

44.

| 45. | konstatira treću godišnjicu EFSU-a i potvrđuje njegova postignuća, a usto pozdravlja ulaganja u iznosu od 335 milijardi EUR mobilizirana diljem Unije otkada su suzakonodavci donijeli Uredbu o EFSU-u (Uredba (EU) 2015/1017) (2), u okviru kojih je odobreno 898 operacija u 28 država članica, od čega dvije trećine potječu iz privatnih resursa, čime se nadmašilo izvorni cilj od 315 milijardi EUR koji je utvrđen 2015.; skreće pozornost na odluku Europskog vijeća i Europskog parlamenta da produlji trajanje EFSU-a i poveća njegov kapacitet na 500 milijardi EUR do kraja 2020.; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava potrebu za ubrzanjem rada na izgradnji unije tržišta kapitala, čime će se EIB-u omogućiti da se uistinu usredotoči na popunjavanje praznina u slučaju tržišnih nedostataka ili da financira visokorizične projekte; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponovno ističe da prepoznaje potrebu da se osigura kontinuitet u potpori mehanizama koji su utemeljeni na potražnji, kao što je EFSU, kojima se podupiru dugoročna ulaganja u realno gospodarstvo, mobiliziraju privatna ulaganja i stvara znatan makroekonomski učinak te otvaraju radna mjesta u sektorima koji su važni za budućnost Unije izvan postojećeg VFO-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | potiče pravodobno uspostavljanje popratne inicijative za razdoblje nakon 2020. kako bi se osigurao spomenuti kontinuitet, a koja bi trebala integrirati iskustva stečena u okviru EFSU-a i zadržati ključne čimbenike uspjeha; |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra da je Grupa EIB-a ključna u uspjesima EFSU-a kao jedini sugovornik za korisnike i posrednike te kao isključivi provedbeni partner; smatra da je za svaki budući program InvestEU, kako bi se izbjeglo udvostručavanje, EIB prirodni partner EU-a za provedbu bankovnih zadaća (upravljanje novčanim sredstvima, upravljanje imovinom, procjena rizika) u vezi s provedbom financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva na intenzivniju suradnju Grupe EIB s nacionalnim razvojnim bankama i institucijama (NPBI) i poziva EIB da nastavi jačati svoj rad s nacionalnim razvojnim bankama i institucijama kako bi se zajamčilo pružanje pomoći i dodatno razvile savjetodavne aktivnosti i tehnička pomoć za poticanje geografske ravnoteže u dugoročnom razdoblju; konstatira veliku raznolikost iskustava u pogledu projekata EFSU-a; podupire i potiče daljnju razmjenu primjera dobre prakse između EIB-a i država članica kako bi se osigurala veća gospodarska učinkovitost; |
| --- | --- |

50.

Kreditiranje izvan EU-a

| 51. | pozdravlja važnu ulogu EIB-a u kreditiranju izvan EU-a preko aktivnosti vanjskog kreditiranja; ističe EIB-ovo učinkovito upravljanje mandatom za vanjsko kreditiranje, kako je potvrđeno neovisnom evaluacijom u lipnju 2018., u kojoj se prepoznaje njegova relevantnost i djelotvornost u osiguravanju financiranja EU-a za treće zemlje uz minimalne troškove za proračun Unije; traži da Europski revizorski sud izradi tematsko izvješće o rezultatima EIB-ova vanjskog kreditiranja i njegovoj usklađenosti s politikama EU-a; |
| --- | --- |

51.

| 52. | smatra da bi EIB trebao zadržati vodeću ulogu u uspostavi budućih mehanizama financiranja EU-a u trećim zemljama, osiguravajući pritom da je to u interesu lokalnih poduzetnika koji žele uspostaviti lokalna poduzeća, a često mikropoduzeća i mala poduzeća, radi doprinosa prvenstveno lokalnom gospodarstvu, što je prioritet u odlukama EIB-a o davanju zajmova; |
| --- | --- |

52.

| 53. | smatra da bi EIB trebao zadržati svoje dosadašnje vanjskopolitičke aktivnosti, između ostalog kroz instrumente kao što su mandati za pozajmljivanje trećim zemljama; pozdravlja EIB-ovo upravljanje Investicijskim instrumentom za zemlje AKP-a koji uglavnom pruža projekte kojima se promiče razvoj privatnog sektora; u tom pogledu naglašava da je ključno da se središnja uloga EIB-a, kao bilateralnog financijskog ogranka EU-a, čvrsto odražava u arhitekturi financiranja nakon 2020. za financiranje izvan Unije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | smatra da se aktivnosti EIB-a moraju provoditi potpuno u skladu s ostalim politikama i aktivnostima Europske unije, u skladu s člankom 7. UFEU-a i Poveljom o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe važnost godišnjeg izvješćivanja EIB-a o svojim operacijama izvan Unije u pogledu usklađenosti s načelom koherentnosti politike kao vodećim načelom vanjskog djelovanja Unije, Programa UN-a za 2030. za održivi razvoj i Pariškog klimatskog sporazuma; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća EIB da mora djelovati u skladu sa svojim razvojnim mandatom u okviru mandata za vanjsko kreditiranje kako bi se osiguralo da ulaganja u zemlje u razvoju donose prihode lokalnim poreznim tijelima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | prima na znanje činjenicu da pola svih EIB-ovih zajmova u okviru mandata za vanjsko kreditiranje (ELM) odlazi lokalnim financijskim posrednicima u cilju poticanja mikrokredita i traži od EIB-a da dostavi potpunije i sustavnije informacije u pogledu kreditiranja od strane njegovih financijskih posrednika; |
| --- | --- |

57.

| 58. | podsjeća da aktivnosti EIB-a moraju odražavati unutarnje i vanjske politike Unije; naglašava da bi se njegovim uvjetima kreditiranja trebalo olakšati postizanje predmetnih ciljeva politike, osobito razvoj rubnih regija Unije, promicanjem rasta i zapošljavanja; traži od EIB-a da prije prihvaćanja projekata znatno intenzivira mehanizme za pružanje tehničke pomoći i financijskog savjetovanja tijelima lokalne i regionalne vlasti kako bi se svim državama članicama olakšao pristup i sudjelovanje, posebno onima s najnižom stopom prihvaćenih projekata; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva EIB da poduzme značajna ulaganja u ekološku tranziciju u zemljama istočnog susjedstva; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EIB da pojača svoje napore u pružanju financijskih sredstava za diversifikaciju svih ulaganja u energetsku učinkovitost, obnovljivu energiju i kružno gospodarstvo u cijelom svijetu, što zahtijeva djelovanje koje nadilazi nacionalne granice i obuhvaća razne regije, vladine jedinice i manja poduzeća, te poziva da se zaustavi financiranje projekata koji predstavljaju ozbiljan rizik za okoliš i prirodne resurse; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ističe važnost EIB-ovih aktivnosti financiranja u istočnom susjedstvu; traži od EIB-a da daje više zajmova zemljama istočnog susjedstva i time pruži potporu ulaganjima u zemljama koje provode sporazume o pridruživanju s EU-om; |
| --- | --- |

61.

Porezna usklađenost

| 62. | pozdravlja Okvir za borbu protiv pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma koji je EIB donio u siječnju 2018., a kojim se utvrđuju ključna načela koja uređuju AML-CFT i povezane aspekte integriteta u aktivnostima Grupe EIB-a; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja napredak EIB-a u usvajanju najviših standarda u cilju sprječavanja poreznih prijevara, utaja poreza, pranja novca i financiranja terorizma, izbjegavanja plaćanja poreza i agresivnog poreznog planiranja, koji je ostvaren zahvaljujući potpunoj primjeni politika i standarda EU-a, što pokazuje primjer EU-ova popisa nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe; u tom pogledu poziva EIB da prekine suradnju s posrednicima, zemljama i jurisdikcijama koji su na tom popisu; naglašava da je apsolutno nužno da EIB stalno pažljivo prati razvoj događaja te da prilagođava svoje aktivnosti promjenjivim okolnostima u vezi s tim praksama; |
| --- | --- |

63.

| 64. | potiče EIB da nastavi s pojačanom dubinskom analizom za svaku operaciju s utvrđenim višim faktorima rizika, kao što su veza s nekooperativnim jurisdikcijama, pokazatelji poreznih rizika i operacije sa složenim strukturama s više jurisdikcija, bez obzira na postojanje veza s nekooperativnim jurisdikcijama; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava važnost osiguranja visoke kvalitete informacija o krajnjim korisnicima i učinkovitog sprečavanja transakcija koje uključuju financijske posrednike kao što su komercijalne banke i investicijska društva s negativnim presedanima u pogledu transparentnosti, prijevare, korupcije, organiziranog kriminala i pranja novca; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja činjenicu da EIB uzima u obzir porezni učinak u zemljama u kojima su izvršena ulaganja i način na koji se tim ulaganjima doprinosi gospodarskom razvoju, otvaranju radnih mjesta i smanjenju nejednakosti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva EIB da pojača napore koje ulaže u komunikaciju; smatra da je ključno da surađuje s građanima EU-a kako bi bolje objasnio ciljeve svojih politika i na konkretan način predstavio doprinos EU-a svakodnevnom životu njegovih građana; |
| --- | --- |

67.

| 68. | očekuje da će EIB svoju unutarnju politiku prilagoditi novo donesenom pravnom okruženju kako bi se, osim borbe protiv utaje poreza, također poduzele mjere protiv izbjegavanja plaćanja poreza, kako je opisano u Komunikaciji Komisije od 21. ožujka 2018. o novim zahtjevima za suzbijanje izbjegavanja plaćanja poreza u zakonodavstvu EU-a koji su posebno usmjereni na operacije financiranja i ulaganja (C(2018)1756); |
| --- | --- |

68.

| 69. | potiče EIB-ovu suradnju s Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF) i nacionalnim tijelima u cilju sprečavanja prijevara i pranja novca; |
| --- | --- |

69.

Brexit

| 70. | poziva pregovarače Brexita da postignu dogovor o postupnom povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz portfelja EIB-a osnovanog sudjelovanjem Ujedinjene Kraljevine, o povratu uplaćenog kapitala Ujedinjene Kraljevine te da se nastave zaštitni mehanizmi za EIB i njegovu imovinu u Ujedinjenoj Kraljevini; naglašava da povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a ne smije utjecati na EIB-ov rejting AAA; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva na pravedno rješenje za britanske zaposlenike EIB-a; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja razvoj regionalnih platformi za ulaganja u cilju rješavanja tržišnih nedostataka i potreba specifičnih za pojedine države; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ponavlja da je potrebno smanjiti neravnomjernu zemljopisnu raspodjelu EIB-ovih financiranja s obzirom na to da je 2017. godine 70 % sredstava dodijeljeno u šest država članica, iako je jedan od EIB-ovih ciljeva gospodarska i socijalna kohezija u Uniji; umjesto toga poziva na dinamičnu, poštenu i transparentnu zemljopisnu raspodjelu projekata i ulaganja među državama članicama s posebnim naglaskom na slabije razvijene regije; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0198.

(2)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/145 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/145

---

P8_TA(2019)0044

Diferencirana integracija

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o diferenciranoj integraciji (2018/2093(INI))

(2020/C 411/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komisijinu Bijelu knjigu o budućnosti Europe: razmatranja i scenariji za EU27 do 2025. (COM(2017)2025) od 1. ožujka 2017. i popratne dokumente za razmatranje o budućnosti financija EU-a, o budućnosti europske obrane, o produbljenju ekonomske i monetarne unije, o iskorištavanju globalizacije i o socijalnoj dimenziji Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu Bijelu knjigu o budućnosti Europe: razmatranja i scenariji za EU27 do 2025. (COM(2017)2025) od 1. ožujka 2017. i popratne dokumente za razmatranje o budućnosti financija EU-a, o budućnosti europske obrane, o produbljenju ekonomske i monetarne unije, o iskorištavanju globalizacije i o socijalnoj dimenziji Europe,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2013. o ustavnim problemima višerazinskog upravljanja u Europskoj uniji (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2013. o ustavnim problemima višerazinskog upravljanja u Europskoj uniji (3),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za proračune (A8-0402/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za proračune (A8-0402/2018),

| A. | budući da je diferencirana integracija polisemični koncept kojim se mogu definirati različite pojave i iz političke i iz tehničke perspektive; |
| --- | --- |

A.

budući da je diferencirana integracija polisemični koncept kojim se mogu definirati različite pojave i iz političke i iz tehničke perspektive;

| B. | budući da su integracijski procesi u EU-u karakterizirani brzim rastom broja i vrsta situacija, što podrazumijeva diferenciranu integraciju u kontekstu primarnog i sekundarnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

B.

budući da su integracijski procesi u EU-u karakterizirani brzim rastom broja i vrsta situacija, što podrazumijeva diferenciranu integraciju u kontekstu primarnog i sekundarnog zakonodavstva;

| C. | budući da se politička percepcija diferencirane integracije uvelike razlikuje ovisno o nacionalnom kontekstu; budući da u nekim država članicama koje su duže u Uniji to može imati pozitivnu konotaciju i biti povezano s idejom stvaranja „skupine pionira” koja treba postići brzi napredak u produbljenju integracije, dok se u državama članicama koje su se nedavno pridružile često doživljava kao put prema stvaranju država članica prve i druge klase; |
| --- | --- |

C.

budući da se politička percepcija diferencirane integracije uvelike razlikuje ovisno o nacionalnom kontekstu; budući da u nekim država članicama koje su duže u Uniji to može imati pozitivnu konotaciju i biti povezano s idejom stvaranja „skupine pionira” koja treba postići brzi napredak u produbljenju integracije, dok se u državama članicama koje su se nedavno pridružile često doživljava kao put prema stvaranju država članica prve i druge klase;

| D. | budući da se diferencirana integracija također odnosi na širok raspon različitih mehanizama koji mogu imati vrlo različite učinke na europsku integraciju; budući da je moguće razlikovati između vremenske diferencijacije, odnosno Europe s više brzina, pri kojoj su ciljevi isti, a mijenja se brzina potrebna za njihovo postizanje, diferencijacije prema načinu, odnosno Europe „à la carte” i prostorne diferencijacije koja se često odnosi na „varijabilnu geometriju”; |
| --- | --- |

D.

budući da se diferencirana integracija također odnosi na širok raspon različitih mehanizama koji mogu imati vrlo različite učinke na europsku integraciju; budući da je moguće razlikovati između vremenske diferencijacije, odnosno Europe s više brzina, pri kojoj su ciljevi isti, a mijenja se brzina potrebna za njihovo postizanje, diferencijacije prema načinu, odnosno Europe „à la carte” i prostorne diferencijacije koja se često odnosi na „varijabilnu geometriju”;

| E. | budući da je diferencijacija stabilna značajka europske integracije, i to ne samo u područjima u kojima EU ima nadležnost, te je ponekad omogućila istovremeno produbljenje i proširenje Unije; budući da zbog toga nije moguće prikazati diferencijaciju i integraciju kao suprotne pojmove ili predstaviti diferencijaciju kao inovativan put za budućnost Unije; |
| --- | --- |

E.

budući da je diferencijacija stabilna značajka europske integracije, i to ne samo u područjima u kojima EU ima nadležnost, te je ponekad omogućila istovremeno produbljenje i proširenje Unije; budući da zbog toga nije moguće prikazati diferencijaciju i integraciju kao suprotne pojmove ili predstaviti diferencijaciju kao inovativan put za budućnost Unije;

| F. | budući da diferenciranu integraciju, iako ona može biti pragmatično rješenje za poticanje europske integracije, treba koristiti na razborit način i unutar usko definiranih granica, s obzirom na rizik od fragmentacije Unije i njezina institucijskog okvira; budući da je konačni cilj diferencirane integracije promicanje uključivanja država članica, a ne njihova isključivanja; |
| --- | --- |

F.

budući da diferenciranu integraciju, iako ona može biti pragmatično rješenje za poticanje europske integracije, treba koristiti na razborit način i unutar usko definiranih granica, s obzirom na rizik od fragmentacije Unije i njezina institucijskog okvira; budući da je konačni cilj diferencirane integracije promicanje uključivanja država članica, a ne njihova isključivanja;

| G. | budući da iskustvo pokazuje da, dok međuovisnost djeluje kao faktor na kojem se temelji integracija, politizacija često djeluje kao prepreka integraciji; budući da su, kao posljedica toga, područja politike EU-a s najdubljom integracijom, poput usklađivanja i regulacije tržišta, ona koja su, uglavnom, najmanje politizirana, dok će se diferencirana integracija najvjerojatnije pojaviti u političkom područjima obilježenim visokom političkom polarizacijom, poput monetarne politike, obrane, kontrole granica, temeljnih prava ili oporezivanja; |
| --- | --- |

G.

budući da iskustvo pokazuje da, dok međuovisnost djeluje kao faktor na kojem se temelji integracija, politizacija često djeluje kao prepreka integraciji; budući da su, kao posljedica toga, područja politike EU-a s najdubljom integracijom, poput usklađivanja i regulacije tržišta, ona koja su, uglavnom, najmanje politizirana, dok će se diferencirana integracija najvjerojatnije pojaviti u političkom područjima obilježenim visokom političkom polarizacijom, poput monetarne politike, obrane, kontrole granica, temeljnih prava ili oporezivanja;

| H. | budući da uspostava političkih veza i međuovisnosti između država članica daje odlučujući doprinos njihovoj integraciji u Uniji; |
| --- | --- |

H.

budući da uspostava političkih veza i međuovisnosti između država članica daje odlučujući doprinos njihovoj integraciji u Uniji;

| I. | budući da Ugovori predviđaju mogućnost da države članice krenu različitim putevima prema integraciji, tj. preko pojačane suradnje (članak 20. Ugovora o Europskoj uniji (UEU)) i stalne strukturirane suradnje (članak 46. UEU-a), ali ne sadrže odredbe za stalnu fleksibilnost ili diferenciranu integraciju kao dugoročni cilj ili načelo europske integracije; budući da bi te različite puteve integracije trebalo primijeniti samo na ograničen broj politika, trebali bi biti uključivi, kako bi se svim državama članicama omogućilo sudjelovanje, i ne bi trebalo dovesti u pitanje proces stvaranja sve tješnje povezane unije, kao što se navodi u članku 1. UEU-a; budući da je, nadalje, pojačana suradnja u području zajedničke sigurnosne i obrambene politike sada stvarnost i da to doprinosi izgradnji istinske europske obrambene unije; |
| --- | --- |

I.

budući da Ugovori predviđaju mogućnost da države članice krenu različitim putevima prema integraciji, tj. preko pojačane suradnje (članak 20. Ugovora o Europskoj uniji (UEU)) i stalne strukturirane suradnje (članak 46. UEU-a), ali ne sadrže odredbe za stalnu fleksibilnost ili diferenciranu integraciju kao dugoročni cilj ili načelo europske integracije; budući da bi te različite puteve integracije trebalo primijeniti samo na ograničen broj politika, trebali bi biti uključivi, kako bi se svim državama članicama omogućilo sudjelovanje, i ne bi trebalo dovesti u pitanje proces stvaranja sve tješnje povezane unije, kao što se navodi u članku 1. UEU-a; budući da je, nadalje, pojačana suradnja u području zajedničke sigurnosne i obrambene politike sada stvarnost i da to doprinosi izgradnji istinske europske obrambene unije;

| J. | budući da su se, uz izuzeće poreza na financijske transakcije, svi postojeći slučajevi diferencirane integracije mogli usvojiti u Vijeću glasovanjem kvalificiranom većinom da se člankom 329. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjivalo to pravilo umjesto jednoglasnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da su se, uz izuzeće poreza na financijske transakcije, svi postojeći slučajevi diferencirane integracije mogli usvojiti u Vijeću glasovanjem kvalificiranom većinom da se člankom 329. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjivalo to pravilo umjesto jednoglasnosti;

| K. | budući da neki oblici diferencirane integracije mogu imati centripetalne učinke kojima se privlače dodatne države članice da se kasnije pridruže inicijativi; |
| --- | --- |

K.

budući da neki oblici diferencirane integracije mogu imati centripetalne učinke kojima se privlače dodatne države članice da se kasnije pridruže inicijativi;

| L. | budući da je proces diferencijacije doveo do stvaranja inicijativa unutar pravnog okvira EU-a, ali i do fleksibilnijih međuvladinih pravnih aranžmana, što je dovelo do stvaranja složenog sustava koji je teško razumljiv za građane; |
| --- | --- |

L.

budući da je proces diferencijacije doveo do stvaranja inicijativa unutar pravnog okvira EU-a, ali i do fleksibilnijih međuvladinih pravnih aranžmana, što je dovelo do stvaranja složenog sustava koji je teško razumljiv za građane;

| M. | budući da države članice nisu jedini potencijalni akteri diferencirane integracije; budući da se Uredbom (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) (4) već dozvoljava transnacionalna suradnja na temelju zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

M.

budući da države članice nisu jedini potencijalni akteri diferencirane integracije; budući da se Uredbom (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) (4) već dozvoljava transnacionalna suradnja na temelju zajedničkog interesa;

| 1. | inzistira na tome da rasprava o diferenciranoj integraciji ne bi trebala biti usredotočena na argumente za i protiv diferencijacije, već na najbolje načine za primjenu diferencirane integracije, koja je već politička realnost, unutar institucionalnog okvira EU-a u najboljem interesu Unije i njezinih građana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na svoje zaključke da međuvladine strukture i postupci odlučivanja povećavaju kompleksnost institucijske odgovornosti, a smanjuju transparentnost i demokratsku odgovornost i da je za funkcioniranje Unije najbolja metoda Zajednice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da bi diferencirana integracija trebala odražavati ideju da Europa ne radi na jedinstvenom pristupu za sve već se treba prilagoditi potrebama i željama svojih građana; smatra da diferencijacija može ponekad biti nužna za svrhe pokretanja novih europskih projekata i prevladavanja zastoja uzrokovanih nacionalnim političkim okolnostima koje nisu povezane sa zajedničkim projektom; nadalje, smatra da bi diferencijaciju trebalo koristiti pragmatički kao ustavni alat kako bi se zajamčila fleksibilnost, a da se pritom ne dovede u pitanje opći interes Unije i jednakost prava i mogućnosti njezinih građana; ponavlja da diferencijaciju treba smatrati samo privremenim korakom prema učinkovitijem i integriranijem donošenju politika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi Europsko vijeće trebalo uzeti vrijeme koje mu je potrebno da oblikuje program Europske unije tako što će dokazati koristi zajedničkih djelovanja i pokušati uvjeriti sve države članice da sudjeluju u njima; naglašava da je stoga svaka vrsta diferencirane integracije o kojoj se postigne sporazum rezervno rješenje, a ne strateški prioritet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja svoje uvjerenje da diferencirana integracija, kao što je predviđeno člancima 20. i 46. UEU-a mora ostati otvorena svim državama članicama i mora i dalje služiti kao primjer dublje europske integracije u kojoj nijedna država članica nije dugoročno isključena iz neke politike, te je se ne smije smatrati sredstvom olakšavanja rješenja „à la carte” kojima se dovodi u pitanje metoda Unije i institucionalni sustav EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tvrdi da bi svaka inicijativa diferencijacije koja bi dovela do stvaranja ili do percepcije stvaranja država članice Unije prve i druge klase bila golemi politički neuspjeh sa štetnim posljedicama za projekt EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na to da svi budući modeli diferencirane integracije budu osmišljeni tako da državama članicama koje teže modelu sudjelovanja pružaju potporu i potiču ih u njihovim naporima gospodarskog razvoja i promjenama kojima se nastoje ispuniti nužni kriteriji u razumnom vremenskom roku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da bi jedan prikladan odgovor na potrebu za fleksibilnim alatima bio rješavanje jednog od uzroka problema; stoga poziva da se pri glasovanju u Vijeću napravi dodatan pomak s upotrebe jednoglasnog donošenja odluka na donošenje odluka kvalificiranom većinom, s pomoću primjene klauzule iz članka 48. stavka 7. UEU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da bi se diferencirana integracija uvijek trebala primjenjivati u okviru odredbi Ugovora, trebala bi održavati jedinstvo institucija Unije i ne bi trebala dovoditi do stvaranja paralelnih institucionalnih mehanizama ili mehanizama kojima se neizravno krše duh i temeljna načela prava EU-a, već bi se njome trebala omogućiti uspostava posebnih tijela kada je to prikladno, ne dovodeći u pitanje nadležnosti i ulogu institucija i tijela Unije; ističe da se fleksibilnost i prilagodba nacionalnim, regionalnim i lokalnim posebnostima mogu zajamčiti i odredbama u sekundarnom pravu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da diferencirana integracija ne bi trebala dovesti do složenijih postupaka donošenja odluka kojima bi se dovela u pitanje demokratična odgovornost institucija EU-a. |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra Brexit prilikom za prelazak s modela izuzeća prema modelima sudjelovanja bez diskriminacije i uz pružanje potpore; naglašava da ti modeli sudjelovanja ne bi sveli napredak prema sve tješnje povezanoj uniji na najmanji zajednički nazivnik jedinstvenog rješenja za sve, već bi omogućili nužnu fleksibilnost za napredak, uz ostavljanje prostora državama članicama koje su voljne i sposobne ispuniti potrebne kriterije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | traži da se budućom revizijom Ugovora dovede red u trenutne postupke diferencijacije tako što će se stati na kraj praksama trajnih izuzeća od primarnog prava EU-a za individualne države članice jer to dovodi do negativne diferencijacije u primarnom pravu EU-a, općenito narušava homogenost prava EU-a i dovodi u pitanje socijalnu koheziju EU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | međutim, uviđa da bi mogla biti potrebna određena prijelazna razdoblja za nove članove isključivo na izvanrednoj i privremenoj osnovi za pojedinačni slučaj; inzistira na tome da bi trebalo uvesti određene jasne i provedive pravne odredbe kako bi se izbjeglo da ta razdoblja postanu trajna; |
| --- | --- |

13.

| 14. | stoga inzistira na tome da bi za članstvo u Uniji bila potrebna potpuna usklađenost s primarnim pravom EU-a u svim područjima politike, dok bi državama članicama koje žele bliski odnos s EU-om, ali ne žele u potpunosti poštovati primarno pravo i koje se ne žele ili ne mogu pridružiti EU-u trebalo ponuditi neki oblik partnerstva; smatra da bi taj odnos trebao biti popraćen obvezama koje odgovaraju povezanim pravima, kao na primjer doprinos proračunu EU-a, te bi trebalo biti uvjetovano poštovanjem temeljnih vrijednosti Unije, vladavine prava i, kad je riječ o sudjelovanju na unutarnjem tržištu, njezinih četiriju sloboda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da su poštovanje i zaštita temeljnih vrijednosti EU-a osnova Europske unije kao zajednice utemeljene na vrijednostima i one povezuju države članice; stoga smatra da diferencijacija ne bi trebala biti dozvoljena kad je riječ o poštovanju postojećih temeljnih prava i vrijednosti sadržanih u članku 2. UEU-a; nadalje, inzistira na tome da diferencijacija ne bi trebala biti moguća u područjima politike u kojima bi države članice koje ne sudjeluju mogle stvoriti negativne vanjske učinke, poput ekonomskog ili socijalnog dampinga; traži da Komisija pažljivo razmotri moguće centrifugalne učinke, među ostalim u dugoročnoj perspektivi, kada podnosi prijedlog za pojačanu suradnju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na svoju preporuku da se definira partnerstvo kako bi se uspostavio krug partnera oko EU-a za države koje ne mogu ili ne žele pristupiti Uniji, ali unatoč tome žele blisko surađivati s EU-om (5); |
| --- | --- |

16.

| 17. | predlaže uspostavu posebnog postupka koji bi, nakon određenog broja godina, nakon pokretanja pojačane suradnje u nekoliko država članica čiji broj odgovara kvalificiranoj većini u Vijeću i nakon pristanka Europskog parlamenta, omogućio integraciju odredbi u pogledu pojačane suradnje u pravnu stečevinu EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava činjenicu da bi fleksibilnost i diferencijacija trebale biti usko povezane s jačanjem zajedničkih propisa u ključnim područjima kako bi se zajamčilo da diferencijacija ne dovodi do političke fragmentacije; stoga smatra da bi budući europski institucionalni okvir trebao sadržavati neizbježne europske stupove o političkim, ekonomskim, socijalnim i okolišnim pravima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uviđa da regionalna suradnja ima važnu ulogu u jačanju europske integracije i smatra da njezin daljnji razvoj ima veliki potencijal za konsolidaciju i produbljenje integracije putem prilagodbe lokalnim posebnostima i otvorenosti suradnji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | predlaže razvoj odgovarajućih alata unutar prava EU-a i uspostavu proračuna Unije za testiranje prekograničnih inicijativa o pitanjima koja su od interesa na razini EU-a, a koji bi se potom mogli pretvoriti u zakonodavne prijedloge ili pojačanu suradnju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te parlamentima država članica. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  SL C 252, 18.7.2018., str. 215.

(2)  SL C 252, 18.7.2018., str. 201.

(3)  SL C 468, 15.12.2016., str. 176.

(4)  SL L 210, 31.7.2006., str. 19.

(5)  SL C 252, 18.7.2018., str. 207.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/149

---

P8_TA(2019)0045

Strateška istraga Europskog ombudsmana OI/2/2017 o transparentnosti zakonodavnih rasprava u okviru pripremnih tijela Vijeća EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o strateškoj istrazi Europskog ombudsmana OI/2/2017 o transparentnosti zakonodavnih rasprava u okviru pripremnih tijela Vijeća EU-a (2018/2096(INI))

(2020/C 411/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 15. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i njegove odredbe o pristupu dokumentima institucija Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 15. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i njegove odredbe o pristupu dokumentima institucija Unije,

| — | uzimajući u obzir članak 228. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 228. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 11.,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 7. Statuta Europskog ombudsmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 7. Statuta Europskog ombudsmana,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o javnom pristupu dokumentima (članak 116. stavak 7. Poslovnika) za 2014. i 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o javnom pristupu dokumentima (članak 116. stavak 7. Poslovnika) za 2014. i 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o tumačenju i provedbi Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o tumačenju i provedbi Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (5),

| — | uzimajući u obzir članke 2.6 i 2.7 doprinosa s LIX. sjednice COSAC-a, usvojenog na plenarnoj sjednici održanoj u Sofiji od 17. do 19. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2.6 i 2.7 doprinosa s LIX. sjednice COSAC-a, usvojenog na plenarnoj sjednici održanoj u Sofiji od 17. do 19. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Europskog ombudsmana dostavljeno Europskom parlamentu nakon strateške istrage OI/2/2017/TE o transparentnosti zakonodavnog postupka Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Europskog ombudsmana dostavljeno Europskom parlamentu nakon strateške istrage OI/2/2017/TE o transparentnosti zakonodavnog postupka Vijeća,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke (A8-0420/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke (A8-0420/2018),

| A. | budući da članak 228. UFEU-a i članak 3. Statuta Europskog ombudsmana dopuštaju Europskom ombudsmanu da provodi istrage za koje smatra da su opravdane, na temelju pritužbe ili na vlastitu inicijativu; |
| --- | --- |

A.

budući da članak 228. UFEU-a i članak 3. Statuta Europskog ombudsmana dopuštaju Europskom ombudsmanu da provodi istrage za koje smatra da su opravdane, na temelju pritužbe ili na vlastitu inicijativu;

| B. | budući da je člankom 1. i člankom 10. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) utvrđeno da se odluke na razini Unije donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima; |
| --- | --- |

B.

budući da je člankom 1. i člankom 10. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) utvrđeno da se odluke na razini Unije donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima;

| C. | budući da su Europski parlament, kao institucija koja izravno zastupa građane, i Vijeće Europske unije, koje predstavlja države članice, dva sastavna dijela europske zakonodavne vlasti i čine dvostruki izvor legitimnosti Europske unije; |
| --- | --- |

C.

budući da su Europski parlament, kao institucija koja izravno zastupa građane, i Vijeće Europske unije, koje predstavlja države članice, dva sastavna dijela europske zakonodavne vlasti i čine dvostruki izvor legitimnosti Europske unije;

| D. | budući da Europski parlament u svom zakonodavnom postupku, uključujući razmatranje u odborima, primjenjuje visoku razinu transparentnosti kako bi građanima, medijima i dionicima omogućio da jasno prepoznaju različita stajališta unutar Parlamenta i izvor konkretnih prijedloga, te da prate donošenje konačnih odluka; |
| --- | --- |

D.

budući da Europski parlament u svom zakonodavnom postupku, uključujući razmatranje u odborima, primjenjuje visoku razinu transparentnosti kako bi građanima, medijima i dionicima omogućio da jasno prepoznaju različita stajališta unutar Parlamenta i izvor konkretnih prijedloga, te da prate donošenje konačnih odluka;

| E. | budući da se prema članku 16. stavku 8. UEU-a Vijeće sastaje javno kada raspravlja i glasuje o nacrtu zakonodavnog akta; |
| --- | --- |

E.

budući da se prema članku 16. stavku 8. UEU-a Vijeće sastaje javno kada raspravlja i glasuje o nacrtu zakonodavnog akta;

| F. | budući da Vijeće većinu odluka koje se mogu donositi kvalificiranom većinom glasova donosi konsenzusom i bez formalnog glasovanja; |
| --- | --- |

F.

budući da Vijeće većinu odluka koje se mogu donositi kvalificiranom većinom glasova donosi konsenzusom i bez formalnog glasovanja;

| G. | budući da je ombudsmanica pokrenula istragu o transparentnosti zakonodavnih rasprava u pripremnim tijelima Vijeća te je 10. ožujka 2017. uputila 14 pitanja Vijeću i pokrenula javno savjetovanje; |
| --- | --- |

G.

budući da je ombudsmanica pokrenula istragu o transparentnosti zakonodavnih rasprava u pripremnim tijelima Vijeća te je 10. ožujka 2017. uputila 14 pitanja Vijeću i pokrenula javno savjetovanje;

| H. | budući da je ombudsmanica istragom utvrdila da nedovoljna transparentnost Vijeća u pogledu javnog pristupa njegovim zakonodavnim dokumentima i postojećoj praksi u postupku donošenja odluka – posebno tijekom pripremne faze na razini Corepera i radnih skupina – predstavljaju nepravilnost u postupanju; |
| --- | --- |

H.

budući da je ombudsmanica istragom utvrdila da nedovoljna transparentnost Vijeća u pogledu javnog pristupa njegovim zakonodavnim dokumentima i postojećoj praksi u postupku donošenja odluka – posebno tijekom pripremne faze na razini Corepera i radnih skupina – predstavljaju nepravilnost u postupanju;

| I. | budući da je ombudsmanica 9. veljače 2018. Vijeću dala šest prijedloga za poboljšanja i tri posebne preporuke u vezi s transparentnošću pripremnih tijela te je od Vijeća zatražila odgovor; |
| --- | --- |

I.

budući da je ombudsmanica 9. veljače 2018. Vijeću dala šest prijedloga za poboljšanja i tri posebne preporuke u vezi s transparentnošću pripremnih tijela te je od Vijeća zatražila odgovor;

| J. | budući da Vijeće nije odgovorilo na preporuke iz izvješća ombudsmanice unutar zakonski propisanog roka od tri mjeseca i da je ombudsmanica, s obzirom na važnost pitanja zakonodavne transparentnosti, odlučila da Vijeću neće odobriti produljenje roka te je izvješće dostavila Parlamentu; |
| --- | --- |

J.

budući da Vijeće nije odgovorilo na preporuke iz izvješća ombudsmanice unutar zakonski propisanog roka od tri mjeseca i da je ombudsmanica, s obzirom na važnost pitanja zakonodavne transparentnosti, odlučila da Vijeću neće odobriti produljenje roka te je izvješće dostavila Parlamentu;

| 1. | izuzetno je zabrinut zbog toga što je manjak demokracije uobičajena kritika Europske unije; stoga naglašava da je činjenica da jedna od triju institucija odluke donosi netransparentno, za razliku od onoga što se od svake demokratske ustanove očekuje, štetna za ambiciozan pothvat kakav europski projekt želi biti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | duboko je uvjeren da je potpuno demokratsko i vrlo transparentno donošenje odluka na europskoj razini neophodno kako bi se povećalo povjerenje građana u europski projekt i institucije EU-a, osobito uoči europskih izbora u svibnju 2019., te je stoga odlučan povećati demokratsku odgovornost svih institucija EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dijeli mišljenje ombudsmanice da je jamčenje mogućnosti građanima da podrobno razumiju, prate i sudjeluju u zakonodavnom postupku pravna obveza utvrđena Ugovorom i osnovna pretpostavka moderne demokracije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je visoka razina transparentnosti u svim fazama zakonodavnog postupka ključna kako bi građani, mediji i dionici mogli pozivati na odgovornost svoje izabrane predstavnike i vlade; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da visoka razina transparentnosti djeluje kao zaštita protiv širenja špekulacija, lažnih vijesti i teorija zavjere jer čini činjeničnu osnovu za javno odbijanje takvih tvrdnji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da Europski parlament predstavlja interese europskih građana na otvoren i transparentan način, što je potvrdila i ombudsmanica, te prima na znanje napredak Komisije u poboljšanju svojih standarda transparentnosti; izražava žaljenje da Vijeće još uvijek ne slijedi slične standarde transparentnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da je rad pripremnih tijela Vijeća, to jest odborâ stalnih predstavnika (Coreper I + II) i više od 150 radnih skupina, sastavni dio postupka donošenja odluka u Vijeću; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog činjenice da su, za razliku od sastanaka odbora u Parlamentu, sastanci pripremnih tijela Vijeća kao i većina rasprava u Vijeću zatvoreni za javnost; smatra da građani, mediji i dionici moraju na odgovarajući način imati pristup sastancima Vijeća i njegovih pripremnih tijela, uključujući putem internetskog prijenosa uživo ili na zahtjev, te da bi zapisnici s tih sastanaka trebali biti objavljeni kako bi se zajamčila visoka razina transparentnosti zakonodavnog postupka u obje sastavnice europske zakonodavne vlasti; ističe da, u skladu s načelom demokratskog legitimiteta, javnost mora biti u mogućnosti obje sastavnice zakonodavne vlasti pozivati na odgovornost za njihov rad; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali zbog činjenice da Vijeće proaktivno ne objavljuje većinu dokumenata povezanih sa zakonodavnim predmetima, čime se građanima onemogućuje da znaju koji dokumenti već postoje i čime se uskraćuje njihovo pravo da zatraže pristup dokumentima; žali zbog činjenice da su dostupne informacije o zakonodavnim dokumentima u Vijeću navedene u registru koji je nepotpun i nije jednostavan za korištenje; poziva Vijeće da u svom javnom registru navede sve dokumente povezane sa zakonodavnim predmetima bez obzira na njihov format ili klasifikaciju; u tom smislu ističe napore Komisije, Parlamenta i Vijeća da uspostave zajedničku bazu podataka za zakonodavne predmete i ističe da su sve tri institucije odgovorne za njezinu brzu finalizaciju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da praksa Vijeća po kojoj se dokumenti distribuirani u njegovim pripremnim tijelima koji se odnose na zakonodavne predmete sustavno klasificiraju pod oznakom „LIMITE” predstavlja kršenje sudske prakse (6) Suda Europske unije te pravne obveze prema kojoj bi javnost trebala imati najširi mogući pristup zakonodavnim dokumentima; poziva Vijeće da u cijelosti izvrši presude Suda Europske unije i da ukine postojeće nedosljednosti i različite prakse; podsjeća da oznaka „LIMITE” nema čvrstu pravnu osnovu i smatra da bi interne smjernice Vijeća trebalo preispitati kako bi se zajamčilo da se dokumenti mogu označavati oznakom „LIMITE” samo u valjano opravdanim slučajevima u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava žaljenje zbog toga što je nakon presude Suda Europske unije u predmetu Access Info Europe izrečene 2013. godine Coreper odlučio da će, u pravilu, osoba koja sastavlja dokument nazive država članica unijeti u dokumente koji se odnose na postojeće zakonodavne postupke „kad je to primjereno”; smatra neprihvatljivim da se stajališta koja su u pripremnim tijelima Vijeća zauzele pojedine države članice ne objavljuju niti sustavno bilježe, zbog čega građani, mediji i dionici nisu u mogućnosti učinkovito nadzirati ponašanje svojih izabranih vlada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da se takvim nedostatkom informacija otežava i mogućnost nacionalnih parlamenata da nadziru djelovanje nacionalnih vlada u Vijeću, što je bitna funkcija nacionalnih parlamenata u zakonodavnom postupku EU-a, a članovima nacionalnih vlada omogućuje se da se na nacionalnoj razini distanciraju od odluka donesenih na europskoj razini koje su sami oblikovali i donijeli; smatra da je ta praksa u suprotnosti s duhom Ugovora i da je neodgovorno da članovi nacionalnih vlada potkopavaju povjerenje u Europsku uniju optužujući Bruxelles za odluke u koje su sami bili uključeni; smatra da bi ih sustavno evidentiranje stajališta država članica u pripremnim tijelima Vijeća odvratilo od te prakse, kojoj treba odmah stati na kraj; smatra da ona ide na ruku političarima koji žele oduzeti legitimitet Europskoj uniji u očima javnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da je nespojivo s demokratskim načelima da u okviru međuinstitucijskih pregovora između suzakonodavaca nedostatak transparentnosti u Vijeću dovodi do neravnoteže u vezi s dostupnim informacijama, a time i do strukturne prednosti Vijeća u odnosu na Europski parlament; ponavlja svoj poziv na poboljšanje razmjene dokumenata i informacija između Parlamenta i Vijeća te na odobrenje pristupa predstavnicima Parlamenta sastancima Vijeća i njegovih tijela, posebno kad je riječ o zakonodavstvu, na isti način kao što Parlament daje pristup svojim sastancima Vijeću; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da nakon strateške istrage ombudsmanice o transparentnosti trijaloga preporuke nisu uzete u obzir, uglavnom zbog nesklonosti Vijeća; smatra da bi se visoka razina transparentnosti trebala primjenjivati i na trijaloge jer su oni postali uobičajeni način postizanja sporazuma o zakonodavnim predmetima; smatra da bi to trebalo uključivati i proaktivno objavljivanje relevantnih dokumenata, utvrđivanje međuinstitucijskog kalendara i opće pravilo po kojemu pregovori mogu započeti tek nakon usvajanja javnog mandata, u skladu s načelima javnosti i transparentnosti svojstvenog zakonodavnom procesu u EU-u; |
| --- | --- |

14.

| 15. | traži da Vijeće, kao jedna od dviju sastavnica europske zakonodavne vlasti, uskladi svoje metode rada sa standardima parlamentarne i participativne demokracije, kako je propisano Ugovorima, umjesto da djeluje kao diplomatski forum što nije njegova predviđena funkcija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da vlade država članica građane lišavaju prava na informiranje i zaobilaze standarde transparentnosti te vlastitu demokratsku kontrolu pripremanjem, ili određivanjem unaprijed, dalekosežnih gospodarskih i financijskih odluka u neformalnim formatima kao što su Euroskupina ili sastanci na vrhu država europodručja; insistira na tome da se zakonodavstvo EU-a o transparentnosti i pristupu dokumentima primjenjuje bez odgode na neformalna tijela i pripremna tijela u Vijeću, posebno na Euroskupinu, radnu skupinu Euroskupine, Odbor za financijske usluge i Odbor za gospodarska i financijska pitanja; poziva da se Euroskupina u potpunosti formalizira pri sljedećoj izmjeni Ugovorâ kako bi se zajamčio odgovarajući pristup javnosti i parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponavlja svoj poziv da se Vijeće preobrazi u istinski zakonodavni dom čime bi se uspostavio istinski dvodomni zakonodavni sustav koji bi uključivao Vijeće i Parlament, a Komisija bi djelovala kao izvršno tijelo; sugerira da se postojeće posebne konfiguracije Vijeća sa zakonodavnom ulogom pretvore u pripremna tijela samo jednog zakonodavnog Vijeća koja bi se sastajala javno, slično funkcioniranju odbora u Europskom parlamentu, pri čemu bi se sve zakonodavne odluke Vijeća donosile u samo jednom zakonodavnom Vijeću; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da je javno glasovanje temeljna značajka demokratskog postupka donošenja odluka; apelira na Vijeće da iskoristi mogućnost glasovanja kvalificiranom većinom te da se suzdrži, ako je to moguće, od prakse donošenja odluka konsenzusom, odnosno bez formalnog javnog glasovanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | u potpunosti podržava preporuke ombudsmanice Vijeću i poziva Vijeće da u najmanju ruku poduzme sve mjere potrebne za što bržu moguću provedbu tih preporuka, a to su:






  a) | sustavno evidentiranje identiteta vlada država članica prilikom njihova izražavanja stajališta u pripremnim tijelima; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

sustavno evidentiranje identiteta vlada država članica prilikom njihova izražavanja stajališta u pripremnim tijelima;

| b) | razvoj jasnih i javno dostupnih kriterija za označivanje dokumenata oznakom „LIMITE” u skladu s pravom EU-a; |
| --- | --- |

b)

razvoj jasnih i javno dostupnih kriterija za označivanje dokumenata oznakom „LIMITE” u skladu s pravom EU-a;

| c) | sustavno preispitivanje statusa dokumenata s oznakom „LIMITE” u ranoj fazi, prije konačnog donošenja zakonodavnog akta, uključujući prije početka neformalnih pregovora u okviru trijaloga jer je Vijeće u tom trenutku već donijelo početno stajalište o prijedlogu; |
| --- | --- |

c)

sustavno preispitivanje statusa dokumenata s oznakom „LIMITE” u ranoj fazi, prije konačnog donošenja zakonodavnog akta, uključujući prije početka neformalnih pregovora u okviru trijaloga jer je Vijeće u tom trenutku već donijelo početno stajalište o prijedlogu;

| 20. | smatra da se pozivanje na profesionalnu tajnu ne može sustavno koristiti za sprečavanje registriranja i objave dokumenata; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prima na znanje izjavu austrijskog predsjedništva pred zajedničkim odborom za ustavna pitanja i za predstavke o potrebi da se Europski parlament obavještava o napretku tekućih razmatranja Vijeća o tome kako poboljšati svoja pravila i postupke u pogledu zakonodavne transparentnosti, te o spremnosti na to da se na odgovarajućoj razini zajedno s Parlamentom razmatraju teme za koje je potrebna međuinstitucionalna koordinacija i izražava žaljenje da dosad Parlamentu nije podnesena nikakva informacija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Europskoj ombudsmanici, Europskom vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

(2)  SL C 66, 21.2.2018., str. 23.

(3)  SL C 252, 18.7.2018., str. 215.

(4)  SL C 337, 20.9.2018., str. 120.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0225.

(6)  Za načelo najšireg mogućeg javnog pristupa vidi: spojene predmete C-39/05 P i C-52/05 P Švedska i Turco protiv Vijeća [2008.] ECLI:EU:C:2008:374, t. 34.; predmet C-280/11 P Vijeće protiv Access Info Europe [2013.] ECLI:EU:C:2013:671, t. 27.; i predmet T-540/15 De Capitani protiv Parlamenta [2018.] ECLI:EU:T:2018:167, t. 80.

---

Četvrtak, 31. siječnja 2019.

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/153 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/153

---

P8_TA(2019)0054

Godišnje izvješće za 2017. o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Godišnjem izvješću za 2017. o zaštiti financijskih interesa Europske unije – Borba protiv prijevara (2018/2152(INI))

(2020/C 411/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 310. stavak 6. i članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 310. stavak 6. i članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o prethodnim godišnjim izvješćima Komisije i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o prethodnim godišnjim izvješćima Komisije i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom Parlamentu i Vijeću od 3. rujna 2018. naslovljeno „29. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara – 2017.” (COM(2018)0553) i njegove popratne dokumente ((SWD(2018)0381), (SWD(2018)0382, SWD(2018)0383, SWD(2018)0384, SWD(2018)0385) i SWD(2018)0386)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom Parlamentu i Vijeću od 3. rujna 2018. naslovljeno „29. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara – 2017.” (COM(2018)0553) i njegove popratne dokumente ((SWD(2018)0381), (SWD(2018)0382, SWD(2018)0383, SWD(2018)0384, SWD(2018)0385) i SWD(2018)0386)),

| — | uzimajući u obzir izvješće OLAF-a za 2017. (1) i izvješće o radu nadzornog odbora OLAF-a za 2017. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće OLAF-a za 2017. (1) i izvješće o radu nadzornog odbora OLAF-a za 2017. godinu,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog revizorskog suda br. 8/2018 od 22. studenoga 2018. o prijedlogu Komisije od 23. svibnja 2018. o izmjeni Uredbe o OLAF-u (EU, Euratom) br. 883/2013 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga koje provodi OLAF, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog revizorskog suda br. 8/2018 od 22. studenoga 2018. o prijedlogu Komisije od 23. svibnja 2018. o izmjeni Uredbe o OLAF-u (EU, Euratom) br. 883/2013 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga koje provodi OLAF,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna za financijsku godinu 2017., zajedno s odgovorima institucija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna za financijsku godinu 2017., zajedno s odgovorima institucija,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 (2) Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i izvješće o preispitivanju te Uredbe sredinom njezina provedbenog razdoblja koje je Komisija objavila 2. listopada 2017. (COM(2017)0589), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 (2) Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i izvješće o preispitivanju te Uredbe sredinom njezina provedbenog razdoblja koje je Komisija objavila 2. listopada 2017. (COM(2017)0589),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2017/1371 (3) Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (Direktiva PIF), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2017/1371 (3) Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (Direktiva PIF),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 (4) od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 (4) od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 (5) Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 (5) Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002,

| — | uzimajući u obzir studiju o kvantificiranju i analizi gubitku prihoda od PDV-a u državama članicama EU-a koju je Komisija naručila 2015. i komunikaciju Komisije od 7. travnja 2016. o akcijskom planu za PDV naslovljenu „Put k jedinstvenom europskom području PDV-a – vrijeme je za donošenje odluka” (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju o kvantificiranju i analizi gubitku prihoda od PDV-a u državama članicama EU-a koju je Komisija naručila 2015. i komunikaciju Komisije od 7. travnja 2016. o akcijskom planu za PDV naslovljenu „Put k jedinstvenom europskom području PDV-a – vrijeme je za donošenje odluka” (COM(2016)0148),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-105/14 (6), kazneni postupak protiv Taricca i drugih, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-105/14 (6), kazneni postupak protiv Taricca i drugih,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-42/17 (7), kazneni postupak protiv M.A.S i M.B., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-42/17 (7), kazneni postupak protiv M.A.S i M.B.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o ulozi zviždača u zaštiti financijskih interesa EU-a (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o ulozi zviždača u zaštiti financijskih interesa EU-a (8),

| — | uzimajući u obzir izvješće od 12. svibnja 2017. o napretku u provedbi komunikacije Komisije „Jačanje borbe protiv krijumčarenja cigareta i drugih oblika nezakonite trgovine duhanskim proizvodima – sveobuhvatna strategija EU-a (COM(2013)0324 od 6. lipnja 2013.)” (COM(2017)0235), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 12. svibnja 2017. o napretku u provedbi komunikacije Komisije „Jačanje borbe protiv krijumčarenja cigareta i drugih oblika nezakonite trgovine duhanskim proizvodima – sveobuhvatna strategija EU-a (COM(2013)0324 od 6. lipnja 2013.)” (COM(2017)0235),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2011. naslovljenu „Borba protiv korupcije u EU-u” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2011. naslovljenu „Borba protiv korupcije u EU-u” (COM(2011)0308),

| — | uzimajući u obzir izvješće kojim je koordinirao OLAF naslovljeno „Prijevare u javnoj nabavi – zbirka upozoravajućih znakova i najboljih praksi” objavljeno 20. prosinca 2017. i priručnik OLAF-a iz 2017. o prijavljivanju nepravilnosti u vezi sa zajedničkim upravljanjem, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće kojim je koordinirao OLAF naslovljeno „Prijevare u javnoj nabavi – zbirka upozoravajućih znakova i najboljih praksi” objavljeno 20. prosinca 2017. i priručnik OLAF-a iz 2017. o prijavljivanju nepravilnosti u vezi sa zajedničkim upravljanjem,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o zaštiti financijskih interesa EU-a – povrat novca i imovine iz trećih zemalja u slučajevima prijevara (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o zaštiti financijskih interesa EU-a – povrat novca i imovine iz trećih zemalja u slučajevima prijevara (10),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije o suzbijanju korupcije u EU-u od 3. veljače 2014. (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije o suzbijanju korupcije u EU-u od 3. veljače 2014. (COM(2014)0038),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 19/2017 naslovljeno „Uvozni postupci: nedostatci u pravnom okviru i nedjelotvorna provedba utječu na financijske interese EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 19/2017 naslovljeno „Uvozni postupci: nedostatci u pravnom okviru i nedjelotvorna provedba utječu na financijske interese EU-a”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje br. 9/2018 Europskog revizorskog suda o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa EU-a za borbu protiv prijevara, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje br. 9/2018 Europskog revizorskog suda o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa EU-a za borbu protiv prijevara,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani. Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027.” (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani. Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027.” (COM(2018)0321),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2018. o borbi protiv carinskih prijevara i zaštiti vlastitih sredstava EU-a (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2018. o borbi protiv carinskih prijevara i zaštiti vlastitih sredstava EU-a (11),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 26/2018 od 10. listopada 2018. naslovljeno „Niz kašnjenja u primjeni carinskih informatičkih sustava: što je pošlo po zlu?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 26/2018 od 10. listopada 2018. naslovljeno „Niz kašnjenja u primjeni carinskih informatičkih sustava: što je pošlo po zlu?”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0003/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0003/2019),

| A. | budući da države članice i Komisija u skladu s pravom dijele odgovornost za izvršenje 74 % proračuna Unije za 2017.; međutim, budući da u stvarnosti države članice troše ta sredstva, a Komisija je odgovorna za njihov nadzor preko svojih kontrolnih mehanizama; |
| --- | --- |

A.

budući da države članice i Komisija u skladu s pravom dijele odgovornost za izvršenje 74 % proračuna Unije za 2017.; međutim, budući da u stvarnosti države članice troše ta sredstva, a Komisija je odgovorna za njihov nadzor preko svojih kontrolnih mehanizama;

| B. | budući da bi razumna javna potrošnja i zaštita financijskih interesa EU-a trebali biti ključni elementi politike EU-a, čiji je cilj povećati povjerenje građana osiguravanjem toga da se njihov novac koristi ispravno i učinkovito; |
| --- | --- |

B.

budući da bi razumna javna potrošnja i zaštita financijskih interesa EU-a trebali biti ključni elementi politike EU-a, čiji je cilj povećati povjerenje građana osiguravanjem toga da se njihov novac koristi ispravno i učinkovito;

| C. | budući da u članku 310. stavku 6. UFEU-a stoji da „Unija i države članice, u skladu s člankom 325., suzbijaju prijevaru i svaki drugi oblik nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije”; |
| --- | --- |

C.

budući da u članku 310. stavku 6. UFEU-a stoji da „Unija i države članice, u skladu s člankom 325., suzbijaju prijevaru i svaki drugi oblik nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije”;

| D. | budući da postizanje dobrih rezultata s pomoću procesa pojednostavljenja obuhvaća redovito ocjenjivanje uloženih prihoda, rashoda, ostvarenih rezultata i učinaka preko revizija uspješnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da postizanje dobrih rezultata s pomoću procesa pojednostavljenja obuhvaća redovito ocjenjivanje uloženih prihoda, rashoda, ostvarenih rezultata i učinaka preko revizija uspješnosti;

| E. | budući da raznolikost pravnih i administrativnih sustava u državama članicama treba riješiti na odgovarajući način kako bi se prevladale nepravilnosti i suzbile prijevare; budući da bi Komisija zbog toga trebala povećati napore kako bi se zajamčilo da se borba protiv prijevara učinkovito provodi te da se ostvaruju konkretniji i povoljniji rezultati; |
| --- | --- |

E.

budući da raznolikost pravnih i administrativnih sustava u državama članicama treba riješiti na odgovarajući način kako bi se prevladale nepravilnosti i suzbile prijevare; budući da bi Komisija zbog toga trebala povećati napore kako bi se zajamčilo da se borba protiv prijevara učinkovito provodi te da se ostvaruju konkretniji i povoljniji rezultati;

| F. | budući da u članku 325. stavku 2. UFEU-a stoji da: „Radi suzbijanja prijevara usmjerenih protiv financijskih interesa Unije, države članice poduzimaju iste mjere koje poduzimaju radi suzbijanja prijevara koje su usmjerene protiv njihovih vlastitih financijskih interesa”; |
| --- | --- |

F.

budući da u članku 325. stavku 2. UFEU-a stoji da: „Radi suzbijanja prijevara usmjerenih protiv financijskih interesa Unije, države članice poduzimaju iste mjere koje poduzimaju radi suzbijanja prijevara koje su usmjerene protiv njihovih vlastitih financijskih interesa”;

| G. | budući da EU ima opće pravo djelovati u području antikorupcijskih politika u okviru ograničenja utvrđenih UFEU-om; budući da je člankom 67. UFEU-a utvrđena obveza Unije da osigura visoku razinu sigurnosti, uključujući i sprečavanjem i suzbijanjem kaznenih djela i usklađivanjem kaznenih zakona; budući da je korupcija u članku 83. UFEU-a navedena kao osobito teško kazneno djelo s prekograničnim elementima; |
| --- | --- |

G.

budući da EU ima opće pravo djelovati u području antikorupcijskih politika u okviru ograničenja utvrđenih UFEU-om; budući da je člankom 67. UFEU-a utvrđena obveza Unije da osigura visoku razinu sigurnosti, uključujući i sprečavanjem i suzbijanjem kaznenih djela i usklađivanjem kaznenih zakona; budući da je korupcija u članku 83. UFEU-a navedena kao osobito teško kazneno djelo s prekograničnim elementima;

| H. | budući da u članku 325. stavku 3. UFEU-a stoji da „države članice koordiniraju svoje djelovanje usmjereno na zaštitu financijskih interesa Unije od prijevara” i da „uz pomoć Komisije organiziraju blisku i redovitu suradnju među nadležnim tijelima”; |
| --- | --- |

H.

budući da u članku 325. stavku 3. UFEU-a stoji da „države članice koordiniraju svoje djelovanje usmjereno na zaštitu financijskih interesa Unije od prijevara” i da „uz pomoć Komisije organiziraju blisku i redovitu suradnju među nadležnim tijelima”;

| I. | budući da je korupcija raširena u državama članicama i da predstavlja ozbiljnu prijetnju financijskim interesima Unije, što pak predstavlja prijetnju povjerenju u javnu upravu; |
| --- | --- |

I.

budući da je korupcija raširena u državama članicama i da predstavlja ozbiljnu prijetnju financijskim interesima Unije, što pak predstavlja prijetnju povjerenju u javnu upravu;

| J. | budući da je PDV važan izvor prihoda za nacionalne proračune i da su vlastita sredstva od PDV-a činila 12,1 % ukupnog proračuna EU-a za 2017.; |
| --- | --- |

J.

budući da je PDV važan izvor prihoda za nacionalne proračune i da su vlastita sredstva od PDV-a činila 12,1 % ukupnog proračuna EU-a za 2017.;

| K. | budući da se u Rezoluciji Vijeća 6902/05 od 14. travnja 2005. o sveobuhvatnoj politici EU-a protiv korupcije poziva Komisiju da razmotri sve moguće održive opcije, kao što su sudjelovanje u GRECO-u ili mehanizam za ocjenjivanje i praćenje instrumenata EU-a u vezi s razvojem zajedničkog mehanizma za ocjenjivanje i praćenje; |
| --- | --- |

K.

budući da se u Rezoluciji Vijeća 6902/05 od 14. travnja 2005. o sveobuhvatnoj politici EU-a protiv korupcije poziva Komisiju da razmotri sve moguće održive opcije, kao što su sudjelovanje u GRECO-u ili mehanizam za ocjenjivanje i praćenje instrumenata EU-a u vezi s razvojem zajedničkog mehanizma za ocjenjivanje i praćenje;

| L. | budući da sustavni i institucionalizirani slučajevi korupcije u određenim državama članicama ozbiljno štete financijskim interesima EU-a i predstavljaju prijetnju demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima; |
| --- | --- |

L.

budući da sustavni i institucionalizirani slučajevi korupcije u određenim državama članicama ozbiljno štete financijskim interesima EU-a i predstavljaju prijetnju demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima;

| M. | budući da je u posebnom izvješću Eurobarometra br. 470 o korupciji, koje je objavljeno u prosincu 2017., navedeno da su opća percepcija i stavovi prema korupciji ostali stabilni u usporedbi s 2013., što upućuje na to da nisu zabilježeni nikakvi konkretni rezultati u pogledu jačanja povjerenja građana EU-a u njihove institucije; |
| --- | --- |

M.

budući da je u posebnom izvješću Eurobarometra br. 470 o korupciji, koje je objavljeno u prosincu 2017., navedeno da su opća percepcija i stavovi prema korupciji ostali stabilni u usporedbi s 2013., što upućuje na to da nisu zabilježeni nikakvi konkretni rezultati u pogledu jačanja povjerenja građana EU-a u njihove institucije;

Otkrivanje nepravilnosti i izvješćivanje o njima

| 1. | sa zadovoljstvom primjećuje da se ukupan broj nepravilnosti, bez obzira na to je li riječ o prijevarama ili ne, a koje su prijavljene 2017. godine (15 213 slučajeva) smanjio za 20,8 % u odnosu na 2016. godinu (19 080 slučajeva) i da se njihova vrijednost smanjila za 13 % (s 2,97 milijardi EUR 2016. na 2,58 milijardi EUR 2017.); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da sve nepravilnosti nisu nužno i prijevare te da se moraju jasno razlikovati počinjene pogreške; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primjećuje značajan pad u broju nepravilnosti prijavljenih kao prijevare od 19,3 % u odnosu na prethodnu godinu, čime se nastavlja trend pada koji je počeo 2014.; nada se da taj pad odražava stvarno smanjenje broja prijevara, a ne nedostatke u njihovu otkrivanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je preporučljivo da države članice uže surađuju u pogledu razmjene informacija kako bi se poboljšalo prikupljanje podataka i povećala učinkovitost kontrola; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog činjenice što više od pola država članica nije donijelo nacionalne strategije za borbu protiv prijevara; poziva Komisiju da potiče preostale države članice da napreduju s donošenjem svojih nacionalnih strategija za borbu protiv prijevara; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poziva Komisiju da uspostavi jedinstven sustav za prikupljanje usporedivih podataka o nepravilnostima i slučajevima prijevara od država članica kako bi standardizirala postupak izvješćivanja te zajamčila kvalitetu i usporedivost pruženih podataka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da mnoge države članice nemaju specifične zakone za borbu protiv organiziranog kriminala, iako je njegova uključenost u prekograničnim aktivnostima i sektorima koji utječu na financijske interese EU-a, kao što je slučaj s krijumčarenjem ili krivotvorenjem valuta, u stalnom porastu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava zabrinutost zbog provjera koje se odnose na financijske instrumente kojima upravljaju posrednici i slabostima koje su otkrivene tijekom provjera registriranih sjedišta korisnika; ističe da se dodjela izravnih i neizravnih zajmova treba uvjetovati objavljivanjem poreznih i računovodstvenih podataka za svaku zemlju te otkrivanjem podataka o stvarnom vlasništvu od strane korisnika i financijskih posrednika uključenih u aktivnosti financiranja; |
| --- | --- |

8.

Prihodi – vlastita sredstva

| 9. | izražava zabrinutost zbog gubitka prihoda od PDV-a koji je prema statističkim podacima Komisije 2016. iznosio 147 milijardi EUR, što je više od 12 % ukupnog očekivanog prihoda od PDV-a, kao i zbog procjene Komisije prema kojoj slučajevi prijevara u vezi s PDV-om u Zajednici Europsku uniju godišnje stoje oko 50 milijardi EUR; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja Komisijin akcijski plan za PDV od 7. travnja 2016., čiji je cilj reforma okvira PDV-a, kao i 13 zakonodavnih prijedloga koje je Komisija usvojila od prosinca 2016. i u kojima se razmatra pomak prema konačnom režimu PDV-a, uklanjaju prepreke e-trgovini koje se odnose na PDV, revidira sustav PDV-a za mala i srednja poduzeća, modernizira politika o stopama PDV-a i rješava pitanje gubitka prihoda od PDV-a; napominje da bi se prijedlogom o „konačnom sustavu” mogle iskorijeniti prijevare s nepostojećim trgovcem u Zajednici (MTIC), ali da neće stupiti na snagu prije 2022.; poziva države članice da brzo provedu reformu sustava PDV-a i da poduzmu neposrednije mjere za kontrolu štete u međuvremenu, među ostalim i u okviru Eurofisca, OLAF-a, EUROPOL-a i budućeg Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja presudu Suda Europske unije u predmetu M.A.S. (C-42/17) kojom se od država članica zahtijeva da osiguraju donošenje učinkovitih i odvraćajućih kaznenih sankcija u slučajevima ozbiljne prijevare koji utječu na financijske interese EU-a u vezi s PDV-om, u skladu s njihovim obvezama iz članka 325. stavaka 1. i 2. UFEU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izražava žaljenje zbog toga što je u istrazi OLAF-a o carinskoj prijevari u Ujedinjenoj Kraljevini, zaključenoj 2017., otkrivena utaja velikog iznosa PDV-a povezana s uvozom u Ujedinjenu Kraljevinu zlouporabom obustave plaćanja PDV-a ili tzv. carinskim postupkom 42; pozdravlja predsudski postupak radi utvrđivanja povrede prava protiv Ujedinjene Kraljevine koji je Komisija pokrenula u svibnju 2018.; podsjeća da je procijenjeno da kumulativni iznos tih gubitaka iznosi otprilike 3,2 milijarde EUR za razdoblje 2013. – 2016., što predstavlja i gubitak za proračun EU-a; zabrinut je zbog toga što nedavno donesene izmjene Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010 od 7. listopada 2010. o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (12) u pogledu mjera za jačanje administrativne suradnje u području PDV-a možda nisu dovoljne za sprečavanje prijevara u okviru carinskog postupka 42 te poziva Komisiju da razmotri nove strategije za praćenje robe u okviru tog postupka unutar EU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja izmjenu Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010 o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost, koja je donesena 2. listopada 2018., i nada se da će se jačom suradnjom na učinkovit način odgovoriti na ključne aspekte prekogranične prijevare unutar jedinstvenog tržišta poput prijevare s nepostojećim trgovcem unutar Zajednice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja donošenje Direktive o zaštiti financijskih interesa, kojom se pojašnjavaju pitanja prekogranične suradnje i uzajamne pravne pomoći između država članica, Eurojusta, Ureda europskog javnog tužitelja i Komisije u rješavanju prijevara povezanih s PDV-om; |
| --- | --- |

14.

| 15. | u tom pogledu naglašava ozbiljnost trenutačne situacije u vezi s prijevarama koje uključuju neplaćanje PDV-a, posebno tzv. kružne prijevare; poziva sve države članice da sudjeluju u svim područjima aktivnosti Eurofisca radi olakšavanja razmjene informacija u cilju borbe protiv prijevara; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da je Sud Europske unije nekoliko puta potvrdio da je PDV financijski interes Unije, nedavno i u predmetu Taricco (C-105/14); međutim, napominje da OLAF zbog nedostatka instrumenata vrlo rijetko provodi istrage o nepravilnostima u vezi s PDV-om; poziva države članice da podrže prijedlog Komisije o pružanju novih instrumenata OLAF-u za rješavanje slučajeva povezanih s PDV-om, kao što su pristup Eurofiscu, VIES-u ili podacima o bankovnim računima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primjećuje stabilan trend u broju prijavljenih nepravilnosti koje se smatraju i onih koje se ne smatraju prijevarama povezanih s tradicionalnim vlastitim sredstvima (4 647 tijekom 2016., 4 636 tijekom 2017.), kao i u povezanim iznosima (537 milijuna EUR 2016. i 502 milijuna EUR 2017.); međutim ističe nejednaku distribuciju nepravilnosti među državama članicama, pri čemu su Grčka (7,17 %), Španjolska (4,31 %) i Mađarska (3,35 %) znatno iznad prosjeka EU-a u pogledu neprikupljenih tradicionalnih vlastitih sredstava, koji iznosi 1,96 %; |
| --- | --- |

17.

| 18. | s velikom zabrinutošću primjećuje da se posljednjih godina povećao nelegalan uvoz duhana u EU koji je, prema procjenama, odgovoran za godišnji gubitak javnih prihoda u proračunima EU-a i država članica u iznosu od 10 milijardi EUR, i koji istodobno predstavlja čest izvor organiziranog kriminala, uključujući terorizam; smatra da je potrebno da države članice pojačaju napore u borbi protiv tih nezakonitih aktivnosti, primjerice poboljšanjem postupaka za suradnju i razmjenu informacija među državama članicama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da je kombinacija različitih metoda otkrivanja (kontrole pri puštanju u promet i nakon puštanja u promet, inspekcije koje provode službe za borbu protiv prijevara i druge metode) najučinkovitiji način za otkrivanje prijevara i da učinkovitost svake metode ovisi o dotičnoj državi članici, učinkovitoj koordinaciji njezinih uprava i sposobnosti relevantnih službi država članica da međusobno komuniciraju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zabrinut je što neke države članice redovito ne prijavljuju nijedan slučaj prijevare; poziva Komisiju da istraži tu situaciju jer smatra da je vrlo niska vjerojatnost da su te države članice savršene i da u njima nema prijevara; poziva Komisiju da u tim zemljama provodi nasumične provjere na licu mjesta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali što je prosječna stopa povrata za slučajeve koji su prijavljeni kao prijevare u razdoblju 1989. – 2017. iznosila samo 37 %; poziva Komisiju da razmotri moguća rješenja za poboljšanje te izrazito loše situacije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponavlja poziv Komisiji da svake godine podnosi izvješće o iznosu
  vlastitih sredstava EU-a
  vraćenih uslijed preporuka koje je iznio OLAF i da obavijesti o iznosima koje još treba vratiti; |
| --- | --- |

22.

Program EU-a za borbu protiv prijevara

| 23. | pozdravlja uspostavu Programa EU-a za borbu protiv prijevara, koji će OLAF provesti izravnim upravljanjem (COM(2018)0386), te poziva na to da se od lipnja 2019. bespovratnim sredstvima upravlja elektronički sustavom Komisije za upravljanje elektroničkim bespovratnim sredstvima (eGrants); |
| --- | --- |

23.

Ured europskog javnog tužitelja i njegov budući odnos s OLAF-om

| 24. | pozdravlja odluku 22 države članice da preko pojačane suradnje uspostave Ured europskog javnog tužitelja; poziva Komisiju da potakne dosad nesklone države članice na pridruživanje Uredu europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da bi sporazumi o suradnji između OLAF-a i Ureda europskog javnog tužitelja trebali osigurati jasnu podjelu ovlasti kako bi se izbjegli dvostruke strukture, sukob nadležnosti i rupe u zakonu koje nastaju zbog nedostatka nadležnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja činjenicu da nacrt proračuna EU-a za 2019. po prvi put uključuje odobrena sredstva za Ured Europskog javnog tužitelja (4,9 milijuna EUR) i inzistira na važnosti toga da Ured europskog javnog tužitelja raspolaže odgovarajućim ljudskim i financijskim sredstvima; napominje da je planirano samo 37 radnih mjesta, što podrazumijeva da nakon odbitka 23 mjesta europskih tužitelja preostaje samo 14 radnih mjesta za administrativne zadaće; smatra da to nije realno, posebno s obzirom na to da su se nedavno još dvije države članice odlučile priključiti Uredu europskog javnog tužitelja; stoga zahtijeva pojačano financiranje na početku razdoblja za povećanje broja zaposlenih planirano za 2020. kako bi Ured europskog javnog tužitelja bio potpuno operativan do kraja 2020., kao što je predviđeno Uredbom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja ciljani prijedlog Komisije o reviziji Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 koji je u prvom redu motiviran osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja; naglašava da bi se buduća suradnja OLAF-a i Ureda europskog javnog tužitelja trebala temeljiti na tijesnoj suradnji, učinkovitoj razmjeni informacija i komplementarnosti, izbjegavajući pritom dupliciranje ili sukob nadležnosti; |
| --- | --- |

27.

Borba protiv korupcije

| 28. | pozdravlja Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama; naglašava da bi u cilju objektivne i sustavne procjene Komisija trebala redovito objavljivati procjenu prijetnji vladavini prava, uključujući rizik od sustavne korupcije, u svakoj državi članici na temelju niza pokazatelja i neovisnih izvješća; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da će nakon osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja OLAF ostati jedini ured odgovoran za zaštitu financijskih interesa EU-a u državama članicama koji je odlučio da se neće pridružiti Uredu europskog javnog tužitelja; ističe da se prema mišljenju 8/2018 Europskog revizorskog suda prijedlogom Komisije o izmjeni Uredbe o OLAF-u ne rješava pitanje slabe učinkovitosti administrativnih istraga koje provodi OLAF; ističe da je važno osigurati da OLAF i dalje bude snažan partner u radu Ureda europskog javnog tužitelja koji u potpunosti funkcionira; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izražava žaljenje zbog činjenice što Komisija više ne smatra da je potrebno objavljivati izvješća o borbi protiv korupcije; žali zbog odluke Komisije da antikorupcijski nadzor uključi u postupak gospodarskog upravljanja u okviru europskog semestra; smatra da je to dodatno smanjilo praćenje od strane Komisije i da su podaci dostupni samo za vrlo mali broj država; nadalje žali zbog toga što je ta promjena pristupa uglavnom usmjerena na gospodarski učinak korupcije i gotovo u potpunosti zanemaruje druge dimenzije korupcije, kao što je povjerenje građana u javnu upravu, pa čak i demokratske strukture država članica; stoga odlučno poziva Komisiju da nastavi s objavljivanjem svojih izvješća o borbi protiv korupcije; ponavlja svoj poziv Komisiji da se uključi u sveobuhvatniju i dosljedniju politiku EU-a za borbu protiv korupcije, uključujući dubinsku ocjenu antikorupcijskih politika u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponavlja da učinak „kružnih vrata” može biti štetan za odnose između institucija i interesnih skupina; poziva institucije EU-a da razviju sustavan i proporcionalan pristup tom problemu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali zbog činjenice da Komisija nije potaknula sudjelovanje EU-a u Skupini država za borbu protiv korupcije (GRECO) pri Vijeću Europe; poziva Komisiju da što prije ponovno započne pregovore s GRECO-om kako bi se pravodobno ocijenila njezina usklađenost s Konvencijom Ujedinjenih naroda protiv korupcije te da uspostavi interni mehanizam evaluacije za institucije EU-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poziva Komisiju da na temelju zahtjeva iz Stockholmskog programa izradi sustav jasnih pokazatelja i lako primjenjivih jedinstvenih kriterija za mjerenje razine korupcije u državama članicama i za ocjenjivanje njihovih politika za borbu protiv korupcije; poziva Komisiju da izradi indeks korupcije za rangiranje država članica; smatra da bi indeks korupcije mogao ponuditi čvrstu osnovu na kojoj bi Komisija mogla izraditi svoj mehanizam kontrole za pojedinu državu pri kontroli potrošnje sredstava EU-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća da Komisija nema pristup informacijama koje su razmijenile države članice u cilju sprečavanja i borbe protiv prijevara s nepostojećim trgovcem unutar Zajednice, koje se uobičajeno nazivaju kružnim prijevarama; smatra da bi Komisija trebala imati pristup Eurofiscu kako bi bolje nadzirala, ocjenjivala i poboljšavala razmjenu podataka među državama članicama; poziva sve države članice da, u skladu s preporukom Revizorskog suda, sudjeluju u svim područjima djelovanja Eurofisca kako bi omogućile i ubrzale razmjenu informacija s pravosudnim tijelima i tijelima za kazneni progon kao što su Europol i OLAF; poziva države članice i Vijeće da Komisiji omoguće pristup tim podacima u cilju poticanja suradnje, jačanja pouzdanosti podataka i borbe protiv prekograničnog kriminala; |
| --- | --- |

34.

Javna nabava

Digitalizacija

| 35. | napominje da se kroz javnu nabavu troši znatan iznos javnih ulaganja (2 bilijuna EUR godišnje); naglašava prednosti e-javne nabave u borbi protiv prijevara, među kojima ističe uštede za sve strane, povećanu transparentnost te pojednostavljene i skraćene postupke; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da izradi okvir za digitalizaciju svih postupaka provedbe politika EU-a (pozivi na podnošenje prijedloga, prijave, ocjenjivanje, provedba, plaćanja) koji će se primjenjivati u svim državama članicama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | žali zbog činjenice da se samo nekoliko država članica koristi novim tehnologijama za sve važne korake u postupcima javne nabave (e-objava, elektronički pristup dokumentaciji za nadmetanje, elektroničko podnošenje ponuda, e-evaluacija, e-dodjela, e-naručivanje, elektroničko izdavanje računa i e-plaćanje); poziva države članice da najkasnije do srpnja 2019. na internetu stave na raspolaganje sve obrasce za postupke javne nabave i javno dostupne registre ugovora u strojno čitljivom formatu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da uspostavi poticaje za stvaranje elektroničkog profila javnih naručitelja za one države članice u kojima takvi profili nisu dostupni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja rokove koje je Komisija utvrdila za uvođenje e-javne nabave u EU-u i poziva Komisiju da djeluje u skladu s time; |
| --- | --- |

39.

Sprečavanje prijevara i rane faze postupaka javne nabave

| 40. | smatra da su aktivnosti sprečavanja vrlo važne za smanjenje pojave prijevara u okviru potrošnje novca EU-a i da je prelazak na e-javnu nabavu veliki korak prema sprečavanju prijevara i promicanju integriteta i transparentnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja uspostavu sustava ranog otkrivanja i isključenja i smatra da je kombinacija različitih metoda otkrivanja (kontrola) u ranim fazama podnošenja ponuda za projekte najučinkovitiji način sprečavanja prijevara jer omogućuje preusmjeravanje sredstava u druge projekte; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja smjernice koje je izradio Savjetodavni odbor za koordinaciju sprečavanja prijevara (COCOLAF) o upozoravajućim znakovima i najboljim praksama u području javne nabave i izvješćivanja o nepravilnostima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja pojednostavljenje financijskih pravila primjenjivih na opći proračun EU-a i smatra da daljnje pojednostavljenje povećava učinkovitost; nada se da će drugi korisnici sredstava Unije imati veću korist od pojednostavljenih troškovnih opcija; |
| --- | --- |

43.

Postupci uvoza

| 44. | napominje da carine čine 14 % proračuna EU-a i smatra da njihova neučinkovita primjena i nedostatak usklađenih pravila negativno utječu na financijske interese Unije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | napominje da carinske službe raznih država članica razmjenjuju informacije o potencijalnim prijevarama kako bi se zajamčilo poštovanje carinskih propisa (uzajamna pomoć); smatra da je komunikacija jednostavnija u slučajevima u kojima je navođenje pošiljatelja na carinskoj uvoznoj deklaraciji obvezno i poziva Komisiju da to navođenje učini obveznim u svim državama članicama najkasnije do srpnja 2019.; |
| --- | --- |

45.

| 46. | izražava zabrinutost zbog carinskih inspekcija i prikupljanja carinskih pristojbi, koje su jedan od izvora vlastitih sredstava proračuna EU-a; ističe da carinska tijela država članica obavljaju inspekcije kojima se provjerava poštuju li uvoznici pravila o carinama i uvozu te poziva Komisiju da zajamči da su inspekcije na granicama EU-a prikladne i usklađene, čime se jamče sigurnost i gospodarski interesi Unije, te da se posebice obveže na suzbijanje trgovine nezakonitim i krivotvorenim proizvodima; |
| --- | --- |

46.

| 47. | žali zbog toga što je pri uvođenju novih informatičkih sustava za carinsku uniju došlo do niza kašnjenja tako da neki od ključnih sustava neće biti dostupni do rokova u 2020. utvrđenih u Carinskom zakoniku Unije. ističe da je brz prelazak na carinsko okruženje bez papira ključno kako bi se osiguralo da carinske uprave rade kao da su jedan subjekt; poziva Komisiju i države članice da doprinesu završetku i financijskoj održivosti carinskih informacijskih sustava EU-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja 11 zajedničkih carinskih operacija OLAF-a koje su bile uspješno usmjerene na razne prijetnje, kao što su prijevara s prihodima, nezakonita kretanja gotovine, krivotvoreni proizvodi, krijumčarenje cigareta i narkotici; također pozdravlja otkrivanje nepravilnosti nakon obavijesti o uzajamnoj pomoći koje je objavio OLAF, posebno u pogledu prijevara sa solarnim pločama; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da su potrebne usklađene i standardizirane carinske provjere na svim mjestima ulaska zato što neravnoteža u provedbi carinskih provjera u državama članicama otežava uspješno funkcioniranje carinske unije; |
| --- | --- |

49.

Rashodi

| 50. | pozdravlja znatan pad u broju prijavljenih slučajeva prijevara u ruralnom razvoju (272 slučaja 2016., 133 slučaja 2017.) i posljedični pad u vrijednosti prijevara s 47 milijuna EUR na 20 milijuna EUR: međutim napominje da se u izravnoj potpori poljoprivredi događa suprotni trend jer je vrijednost nepravilnosti prijavljenih kao prijevare znatno porasla s 11 milijuna EUR na 39 milijuna EUR, a prosječna financijska vrijednost svakog slučaja porasla je za 227 %; nada se da to ne predstavlja negativan trend; |
| --- | --- |

50.

| 51. | očekuje da će pojednostavljenje administrativnih propisa na koje se pozivalo u zajedničkim odredbama za razdoblje 2014. – 2020. omogućiti smanjenje broja nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarama, otkrivanje slučajeva prijevara i poboljšanje pristupa korisnika fondovima Unije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da nastavi sa svojim naporima u standardizaciji nomenklature pogrešaka povezanih s rashodima jer podaci pokazuju da različite države članice prijavljuju iste pogreške pod različitim kategorijama (SWD(2018)0386); |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava činjenicu da je sposobnost otkrivanja ključna značajka u kontekstu ciklusa borbe protiv prijevara, koja doprinosi djelotvornosti i učinkovitosti sustava za zaštitu proračuna EU-a; stoga pozdravlja činjenicu da su najaktivnije države članice u otkrivanju i izvješćivanju o nepravilnostima koje su potencijalno prijevare bile Poljska, Rumunjska, Mađarska, Italija i Bugarska, koje zajedno bilježe 73 % nepravilnosti prijavljenih kao prijevare u zajedničkoj poljoprivrednoj politici u razdoblju 2013. – 2017.; u tom pogledu ističe da jedna numerička procjena iznesenih izvješća može dovesti do pogrešne percepcije uspješnosti kontrola; stoga poziva Komisiju da nastavi podupirati države članice u cilju poboljšanja kvalitete i broja kontrola te da podijeli najbolje prakse u borbi protiv prijevara; |
| --- | --- |

53.

| 54. | napominje da se broj nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevare u kohezijskoj politici i ribarstvenoj politici (5 129 slučajeva 2017.) vratio na razine iz 2013. i 2014. (4 695 i 4 825 slučajeva) nakon što je dvije godine bio na rekordnoj razini; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe da je potpuna transparentnost u opravdavanju rashoda od ključne važnosti, posebno kad je riječ o infrastrukturnim radovima koji se izravno financiraju fondovima EU-a ili financijskim instrumentima; poziva Komisiju da građanima EU-a omogući potpun pristup informacijama o sufinanciranim projektima; |
| --- | --- |

55.

| 56. | prima na znanje činjenicu da se broj prijavljenih nepravilnosti u pretpristupnoj pomoći 2017. dodatno smanjio te da se postupnim ukidanjem pretpristupnih programa broj nepravilnosti prijavljenih kao prijevare približio nuli; |
| --- | --- |

56.

Utvrđeni problemi i potrebne mjere

Bolje inspekcije

| 57. | podupire program Hercule III koji je dobar primjer pristupa koji podrazumijeva najučinkovitije trošenje svakog eura; očekuje da će program koji će ga naslijediti nakon 2020. biti još učinkovitiji; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nada se da će planirana uredba Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama dodatno poboljšati koordinaciju i suradnju za svrhe financiranja među carinskim tijelima i drugim tijelima kaznenog progona preko boljeg partnerstva na razini EU-a; |
| --- | --- |

58.

Transnacionalne prijevare

| 59. | ističe da bi se sustavom koji bi nadležnim tijelima omogućio razmjenu informacija olakšala unakrsna provjera računovodstvene evidencije za transakcije između dviju država članica ili više njih kako bi se spriječila prekogranična prijevara u odnosu na strukturne i investicijske fondove, čime se jamči transverzalan i cjelovit pristup zaštiti financijskih interesa država članica; ponavlja svoj zahtjev Komisiji da podnese zakonodavni prijedlog o uzajamnoj administrativnoj pomoći u područjima europskog financiranja za koja ne postoje odredbe; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zabrinut je zbog sve veće prijetnje i pojave transnacionalnih prijevara koje je otkrio OLAF; pozdravlja usvajanje izvješća Parlamenta od 25. listopada 2018. o zaštiti financijskih interesa EU-a – povrat novca i imovine iz trećih zemalja u slučajevima prijevara te klauzulu o borbi protiv prijevara koja je uspješno uključena u sporazum o slobodnoj trgovini s Japanom; poziva Komisiju da generalizira praksu uvrštavanja klauzula o borbi protiv prijevara u sporazume koje EU potpisuje s trećim zemljama; |
| --- | --- |

60.

Zviždači

| 61. | pozdravlja prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (COM(2018)0218); nada se da će se njime znatno povećati sigurnost zviždača u Uniji, što će dovesti do velikog poboljšanja financijske zaštite EU-a i vladavine prava; nada se da će stupiti na snagu u bliskoj budućnosti; poziva sve institucije EU-a da u svojim unutarnjim politikama što prije provedu standarde utvrđene u direktivi kako bi se osigurala najviša moguća razina zaštite financijskih interesa Unije; potiče države članice da direktivu provedu u svojim nacionalnim pravnim sustavima s najširim mogućim područjem primjene; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ističe važnu ulogu zviždača u sprečavanju i otkrivanju prijevara te izvješćivanju o njima, kao i potrebu da ih se zaštiti; |
| --- | --- |

62.

Istraživačko novinarstvo

| 63. | smatra da istraživačko novinarstvo igra ključnu ulogu u poboljšanju potrebne razine transparentnosti u EU-u i državama članicama te da ga i države članice i EU moraju poticati i podržavati; |
| --- | --- |

63.

Duhan

| 64. | sa zabrinutošću primjećuje da nezakonita trgovina duhanom prema procjenama OLAF-a rezultira godišnjim financijskim gubitcima u proračunima Unije i država članica koji premašuju 10 milijardi EUR; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja Protokol Svjetske zdravstvene organizacije o ukidanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima koji je stupio na snagu 25. rujna 2018., nakon što je 27. lipnja 2018. ratificiran od 41. stranke; pozdravlja činjenicu da je prvi sastanak stranaka Protokola održan od 8. do 10. listopada 2018.; međutim, odlučno poziva države članice koje još nisu ratificirale Protokol da to što prije učine; poziva Komisiju da preuzme aktivnu ulogu u cilju izrade sveobuhvatnog izvješća u kojem se utvrđuju dobre prakse i provedbeni pokusi u vezi sa sustavima za praćenje u državama strankama Protokola; poziva države članice koje su potpisale Protokol, ali ga još nisu ratificirale, da to učine; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podsjeća na odluku Komisije o tome da neće obnoviti sporazum s poduzećem Philip Morris International koji je prestao vrijediti 9. srpnja 2016.; podsjeća da je 9. ožujka 2016. Parlament zatražio od Komisije da ga ne obnovi, ne produlji niti da o njemu ponovno pregovara nakon što on prestane vrijediti; smatra da se ne bi trebali obnavljati niti produživati ni sporazumi s tri ostala duhanska poduzeća (s BAT-om, JTI-em, ITL-om) niti da bi se o njima trebalo ponovno pregovarati; poziva Komisiju da do kraja 2018. podnese izvješće o izvedivosti okončanja preostalih triju sporazuma; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisiju da hitro osmisli novi akcijski plan i sveobuhvatnu strategiju EU-a za borbu protiv nezakonite trgovine duhanom, što je bilo predviđeno za kraj ljeta 2018.; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju da osigura usklađenost sustava praćenja i sigurnosnih mjera koje države članice moraju uvesti do 20. svibnja 2019. za cigarete i duhan za motanje te do 20. svibnja 2024. za sve ostale duhanske proizvode (cigare, cigarilosi i bezdimni duhanski proizvodi) sa smjernicama o neovisnosti iz Protokola Svjetske zdravstvene organizacije o ukidanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima koje je Europska unija ratificirala 24. lipnja 2016.; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisiju da predvidi skrivene rizike kloniranja u pojedinačnim oznakama duhanske industrije za potrebe opskrbljivanja paralelnog tržišta; |
| --- | --- |

69.

| 70. | za zabrinutošću primjećuje da su se u državama članicama sudske preporuke OLAF-a dosad provodile samo u ograničenoj mjeri; smatra da se takva situacija ne može tolerirati te poziva Komisiju da potakne države članice da u potpunosti provedu preporuke OLAF-a i da utvrde pravila kako bi se olakšala prihvatljivost dokaza koje pronađe OLAF; |
| --- | --- |

70.

Istrage i uloga OLAF-a

| 71. | pozdravlja prijedlog Komisije o tome da se OLAF-u dodijeli ovlast da istraži pitanja povezana s porezom na dodanu vrijednost; poziva Komisiju da uspostavi određenu razinu transparentnosti izvješća i preporuka OLAF-a nakon zatvaranja svih europskih i nacionalnih postupaka; mišljenja je da bi Komisija nakon donošenja potrebnih izmjena Uredbe o OLAF-u u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja trebala pripremiti temeljitiju i opsežniju modernizaciju okvira za OLAF; |
| --- | --- |

71.

| 72. | izražava žaljenje zbog terminološke nedosljednosti u izvješćima OLAF-a, npr. zatvorene i zaključene istrage; poziva Komisiju i OLAF da provedu dosljednu terminologiju kako bi se osigurala usporedivost tijekom godina u vezi s izvješćivanjem i rješavanjem slučajeva prijevare; |
| --- | --- |

72.

| 73. | prima na znanje da trenutačno postoje problemi s OLAF-ovom novom bazom podataka o upravljanju sadržajem (OCM); posebno žali zbog činjenice da je u novoj bazi podataka došlo do nestanka slučajeva; pozdravlja činjenicu da taj problem ima status glavnog prioriteta; poziva Komisiju da Parlamentu dostavi dubinsku ocjenu IT projekta OCM-a, posebno u pogledu osmišljavanja projekta, svih troškova, provedbe, korisničkog iskustva i popisa problema na koje se naišlo, u skladu s preporukama Nadzornog odbora OLAF-a (13); |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisiju i države članice da zajednički osiguraju da se istrage OLAF-a i država članica međusobno nadopunjuju, da OLAF ima jednake istražne ovlasti u svim državama članicama, uključujući pristup podacima o bankovnim računima, te da su dokazi koje je prikupio OLAF prihvatljivi kao kazneni dokazi kod pravosudnih tijela svih država članica jer je to ključno za učinkovito praćenje OLAF-ovih istraga; |
| --- | --- |

74.

o

o o

| 75. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Sudu Europske unije, Europskom revizorskom sudu, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i nadzornom odboru OLAF-a. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  OLAF, „18. izvješće Europskog ureda za borbu protiv prijevara, 1. siječnja do 31. prosinca 2017.”, 5.10.2018.

(2)  SL L 248, 18.9.2013., str. 1.

(3)  SL L 198, 28.7.2017., str. 29.

(4)  SL L 283, 31.10.2017., str. 1.

(5)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(6)  Presuda Suda Europske unije (Veliko vijeće) od 8. rujna 2015., Kazneni postupak protiv Ive Taricca i drugih, 105/14, ECLI:EU:C:2015:555.

(7)  Presuda Suda Europske unije (Veliko vijeće) od 5. prosinca 2017., Kazneni postupak protiv M.A.S i M.B., 42/17, ECLI:EU:C:2017:936.

(8)  SL C 252, 18.7.2018., str. 56.

(9)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0419.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0384.

(12)  SL L 268, 12.10.2010., str. 1.

(13)  Mišljenje nadzornog odbora OLAF-a br. 1/2018 o preliminarnom nacrtu proračuna OLAF-a za 2019.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/163 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/163

---

P8_TA(2019)0057

Genetski modificirana uljana repica Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o izmjeni Provedbene odluke Komisije 2013/327/EU o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 ili se od nje sastoji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059688/02 – 2019/2521(RSP))

(2020/C 411/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o izmjeni Provedbene odluke Komisije 2013/327/EU o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 ili se od nje sastoji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059688/02, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o izmjeni Provedbene odluke Komisije 2013/327/EU o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 ili se od nje sastoji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059688/02,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. i članak 23. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. i članak 23. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje u Stalnom odboru za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 održano 3. prosinca 2018. prilikom kojeg nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje u Stalnom odboru za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 održano 3. prosinca 2018. prilikom kojeg nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 25. listopada 2017. i objavljeno 28. studenoga 2017. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 25. listopada 2017. i objavljeno 28. studenoga 2017. (3),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je Bayer CropScience AG20. svibnja 2016. u skladu s člancima 11. i 23. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisiji podnio zahtjev za produljenje odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda obuhvaćenih Odlukom Komisije 2007/232/EZ (5) („zahtjev za produljenje”); |
| --- | --- |

A.

budući da je Bayer CropScience AG20. svibnja 2016. u skladu s člancima 11. i 23. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisiji podnio zahtjev za produljenje odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda obuhvaćenih Odlukom Komisije 2007/232/EZ (5) („zahtjev za produljenje”);

| B. | budući da je Odlukom Komisije 2007/232/EZ odobreno stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 te su područjem primjene odobrenja također obuhvaćeni proizvodi koji sadržavaju uljane repice Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 za namjenu koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, uz iznimku uzgoja; |
| --- | --- |

B.

budući da je Odlukom Komisije 2007/232/EZ odobreno stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 te su područjem primjene odobrenja također obuhvaćeni proizvodi koji sadržavaju uljane repice Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 za namjenu koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, uz iznimku uzgoja;

| C. | budući da je EFSA 25. listopada 2017. donijela povoljno mišljenje o zahtjevu za produljenje u skladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

C.

budući da je EFSA 25. listopada 2017. donijela povoljno mišljenje o zahtjevu za produljenje u skladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003;

| D. | budući da je Komisija, na zahtjev podnositelja zahtjeva, odlučila izmijeniti prethodnu Provedbenu odluku Komisije 2013/327/EU (6) kako bi u nju uključila opseg proizvoda obuhvaćenih Odlukom 2007/232/EZ; budući da se stoga nacrtom provedbene odluke Komisije izmjenjuje Provedbena odluka 2013/327/EU i stavlja izvan snage Odluka 2007/232/EZ; budući da je legitimitet takvog pristupa upitan; |
| --- | --- |

D.

budući da je Komisija, na zahtjev podnositelja zahtjeva, odlučila izmijeniti prethodnu Provedbenu odluku Komisije 2013/327/EU (6) kako bi u nju uključila opseg proizvoda obuhvaćenih Odlukom 2007/232/EZ; budući da se stoga nacrtom provedbene odluke Komisije izmjenjuje Provedbena odluka 2013/327/EU i stavlja izvan snage Odluka 2007/232/EZ; budući da je legitimitet takvog pristupa upitan;

| E. | budući da su nadležna tijela tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijela brojne kritike (7); budući da su, između ostalog, države članice kritizirale činjenicu da pristup praćenja koji je podnositelj zahtjeva zauzeo nije bio u skladu sa zahtjevima iz Priloga VII. Direktivi 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) ili sa smjernicama EFSA-e, da su izvješća o praćenju okoliša nakon stavljanja na tržište koja je podnositelj zahtjeva podnio sadržavala temeljne nedostatke i da nisu pružila pouzdane podatke koji bi podržali zaključak da nije bilo štetnog djelovanja na zdravlje ili okoliš povezanog s uvozom ili uporabom genetski modificirane uljane repice Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3; |
| --- | --- |

E.

budući da su nadležna tijela tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijela brojne kritike (7); budući da su, između ostalog, države članice kritizirale činjenicu da pristup praćenja koji je podnositelj zahtjeva zauzeo nije bio u skladu sa zahtjevima iz Priloga VII. Direktivi 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) ili sa smjernicama EFSA-e, da su izvješća o praćenju okoliša nakon stavljanja na tržište koja je podnositelj zahtjeva podnio sadržavala temeljne nedostatke i da nisu pružila pouzdane podatke koji bi podržali zaključak da nije bilo štetnog djelovanja na zdravlje ili okoliš povezanog s uvozom ili uporabom genetski modificirane uljane repice Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3;

| F. | budući da su genetski modificirana uljana repica Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 modificirana tako da bude otporna na primjenu herbicida glufosinata; |
| --- | --- |

F.

budući da su genetski modificirana uljana repica Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 modificirana tako da bude otporna na primjenu herbicida glufosinata;

| G. | budući da je primjena komplementarnih herbicida dio uobičajene poljoprivredne prakse kod uzgoja biljaka otpornih na herbicide i da se zato može očekivati da će te biljke biti izložene i većim i ponovljenim dozama, što neće uzrokovati samo veće opterećenje ostacima u urodu, a time i u uvezenom proizvodu, nego može utjecati i na sastav genetski modificirane biljke i njezina agronomska obilježja; |
| --- | --- |

G.

budući da je primjena komplementarnih herbicida dio uobičajene poljoprivredne prakse kod uzgoja biljaka otpornih na herbicide i da se zato može očekivati da će te biljke biti izložene i većim i ponovljenim dozama, što neće uzrokovati samo veće opterećenje ostacima u urodu, a time i u uvezenom proizvodu, nego može utjecati i na sastav genetski modificirane biljke i njezina agronomska obilježja;

| H. | budući da primjena glufosinata u Uniji više nije dopuštena jer je on klasificiran kao toksičan za reprodukciju te kao takav odgovara kriterijima za isključenje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (9); |
| --- | --- |

H.

budući da primjena glufosinata u Uniji više nije dopuštena jer je on klasificiran kao toksičan za reprodukciju te kao takav odgovara kriterijima za isključenje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (9);

| I. | budući da se smatra da ostatci od prskanja herbicidima ne pripadaju području djelovanja EFSA-ina povjerenstva za genetski modificirane organizme; budući da nije provedena procjena učinka prskanja genetski modificirane uljane repice Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 glufosinatom; budući da su informacije o razinama ostataka herbicida i njihovih metabolita ključne za temeljitu procjenu rizika genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide; |
| --- | --- |

I.

budući da se smatra da ostatci od prskanja herbicidima ne pripadaju području djelovanja EFSA-ina povjerenstva za genetski modificirane organizme; budući da nije provedena procjena učinka prskanja genetski modificirane uljane repice Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 glufosinatom; budući da su informacije o razinama ostataka herbicida i njihovih metabolita ključne za temeljitu procjenu rizika genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide;

| J. | budući da države članice nisu obvezne mjeriti ostatke glufosinata na uvezenoj uljanoj repici kako bi se zajamčila usklađenost s maksimalnim razinama ostataka kao dio koordiniranog višegodišnjeg programa kontrole Unije za 2019., 2020. i 2021. (10); |
| --- | --- |

J.

budući da države članice nisu obvezne mjeriti ostatke glufosinata na uvezenoj uljanoj repici kako bi se zajamčila usklađenost s maksimalnim razinama ostataka kao dio koordiniranog višegodišnjeg programa kontrole Unije za 2019., 2020. i 2021. (10);

| K. | budući da je stručnjak nadležnog tijela, uz mogućnost da će životinje i ljudi u Europskoj uniji i dalje biti izloženi visokim razinama glufosinata prisutnog u toj genetski modificiranoj uljanoj repici, također istaknuo zabrinutost zbog metabolita N-acetil-glufosinata, koji nastaje u genetski modificiranoj uljanoj repici, ali ne i u uljanoj repici koja nije genetski modificirana (11); budući da se EFSA, usprkos činjenici što studija provedena 2013. upućuje na moguće neurotoksično djelovanje N-acetil-glufosinata, u okviru svoje procjene nije time pozabavila; |
| --- | --- |

K.

budući da je stručnjak nadležnog tijela, uz mogućnost da će životinje i ljudi u Europskoj uniji i dalje biti izloženi visokim razinama glufosinata prisutnog u toj genetski modificiranoj uljanoj repici, također istaknuo zabrinutost zbog metabolita N-acetil-glufosinata, koji nastaje u genetski modificiranoj uljanoj repici, ali ne i u uljanoj repici koja nije genetski modificirana (11); budući da se EFSA, usprkos činjenici što studija provedena 2013. upućuje na moguće neurotoksično djelovanje N-acetil-glufosinata, u okviru svoje procjene nije time pozabavila;

| L. | budući da prilikom glasovanja u Stalnom odboru za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 održanog 3. prosinca 2018. nije usvojeno mišljenje i stoga odobrenje nije dobilo podršku kvalificirane većine država članica; |
| --- | --- |

L.

budući da prilikom glasovanja u Stalnom odboru za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 održanog 3. prosinca 2018. nije usvojeno mišljenje i stoga odobrenje nije dobilo podršku kvalificirane većine država članica;

| M. | budući da je Komisija u obrazloženjima svojih dvaju zakonodavnih prijedloga, onog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i onog od 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011, izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosi odluke o odobrenju bez podrške mišljenja odbora država članica, kao i zbog činjenice da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker tu praksu više puta ocijenio nedemokratičnom (12); |
| --- | --- |

M.

budući da je Komisija u obrazloženjima svojih dvaju zakonodavnih prijedloga, onog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i onog od 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011, izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosi odluke o odobrenju bez podrške mišljenja odbora država članica, kao i zbog činjenice da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker tu praksu više puta ocijenio nedemokratičnom (12);

| N. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (13) odbio zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 22. travnja 2015. te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

N.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (13) odbio zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 22. travnja 2015. te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s jedim od ciljeva Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a to je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (14), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti uspješno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da ne odobri uvoz nikakvih genetski modificiranih biljaka namijenjenih za hranu ili hranu za životinje koje su postale otporne na herbicide koji nisu odobreni za uporabu u Uniji, o ovom slučaju, glufosinat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da ne odobri nikakve genetski modificirane biljke otporne na herbicide bez temeljite procjene ostataka od prskanja s komplementarnim herbicidima, metabolitima i komercijalnim pripravcima kako se primjenjuju u zemljama uzgoja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da procjenu rizika od primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u potpunosti uključi u procjenu rizika biljaka otpornih na herbicide, neovisno o tome hoće li se dotična genetski modificirana biljka uzgajati u Uniji ili uvoziti u Uniju za hranu ili hranu za životinje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja svoju predanost daljnjem radu na prijedlogu Komisije o izmijeni Uredbe (EU) br. 182/2011; poziva Vijeće da hitno nastavi s radom u vezi s tim prijedlogom Komisije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje genetski modificiranih organizama dok se postupak za odobrenje ne revidira na način da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da povuče prijedloge za odobrenja genetski modificirane hrane ako Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja ne usvoji mišljenje, bilo za uzgoj, bilo za uporabu u hrani ili hrani za životinje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Procjena genetski modificirane uljane repice MS8 × RF3 za produljenje odobrenja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-RX-004), https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2017.5067

(4)  Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.).

| — | Rezoluciju od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052).

| — | Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197).

| — | Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417).

(5)  Odluka Komisije 2007/232/EZ od 26. ožujka 2007. o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, proizvoda uljane repice (Brassica napus L., linija Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3) genetski modificirane za otpornost na herbicid amonijev glufosinat (SL L 100, 17.4.2007., str. 20.).

(6)  Provedbena odluka Komisije 2013/327/EU od 25. lipnja 2013. o odobravanju stavljanja na tržište hrane koja se sastoji od genetski modificirane uljane repice Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 ili je sadrži, ili hrane i hrane za životinje proizvedene od tih genetski modificiranih organizama, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 175, 27.6.2013., str. 57.).

(7)  Primjedbe države članice, Prilog G, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00569

(8)  Direktiva 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (SL L 106, 17.4.2001., str. 1.).

(9)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009.o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(10)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/555 od 9. travnja 2018. o koordiniranom višegodišnjem programu kontrole Unije za 2019., 2020. i 2021. za osiguranje sukladnosti s maksimalnim razinama ostataka pesticida i ocjenu izloženosti potrošača ostacima pesticida u i na hrani biljnog i životinjskog podrijetla (SL L 92, 10.4.2018., str. 6.).

(11)  Primjedbe države članice, Prilog G, str. 18., http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00569

(12)  Vidi, primjerice, njegovu uvodnu izjavu s plenarne sjednice Europskog parlamenta od 15. srpnja 2014., koja je kasnije uključena u političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju, ili njegov govor o stanju Unije 2016. od 14. rujna 2016.

(13)  SL C 355, 20.10.2017., str. 165.

(14)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/168 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/168

---

P8_TA(2019)0058

Genetski modificirani kukuruz 5307 (SYN-Ø53Ø7-1)

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D059689/02 – 2019/2522(RSP))

(2020/C 411/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D059689/02, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D059689/02,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. prosinca 2018. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. prosinca 2018. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje koje je Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila 16. travnja 2015. i objavila 5. svibnja 2015. (3) te izjavu priloženu znanstvenom mišljenju EFSA-e o zahtjevu (EFSA-GMO-DE-2011-95) trgovačkog društva Syngenta Crop Protection AG za stavljanje na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza 5307 za uporabu u hrani i hrani za životinje te uvoz i obradu, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003, uzimajući u obzir dodatnu toksikološku studiju koju je EFSA usvojila 7. ožujka 2018. i objavila 11. travnja 2018. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje koje je Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila 16. travnja 2015. i objavila 5. svibnja 2015. (3) te izjavu priloženu znanstvenom mišljenju EFSA-e o zahtjevu (EFSA-GMO-DE-2011-95) trgovačkog društva Syngenta Crop Protection AG za stavljanje na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza 5307 za uporabu u hrani i hrani za životinje te uvoz i obradu, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003, uzimajući u obzir dodatnu toksikološku studiju koju je EFSA usvojila 7. ožujka 2018. i objavila 11. travnja 2018. (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (5),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je trgovačko društvo Syngenta Crop Protection AG 7. travnja 2011. preko svojeg društva kćeri Syngenta Crop Protection NV/SA, u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, nacionalnom nadležnom tijelu Njemačke podnijelo zahtjev za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koja sadržava genetski modificirani kukuruz 5307, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega („zahtjev”); budući da je zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže ili se sastoje od genetski modificiranog kukuruza 5307 i koji se koriste za druge namjene osim hrane i hrane za životinje, no ne i za uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je trgovačko društvo Syngenta Crop Protection AG 7. travnja 2011. preko svojeg društva kćeri Syngenta Crop Protection NV/SA, u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, nacionalnom nadležnom tijelu Njemačke podnijelo zahtjev za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koja sadržava genetski modificirani kukuruz 5307, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega („zahtjev”); budući da je zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže ili se sastoje od genetski modificiranog kukuruza 5307 i koji se koriste za druge namjene osim hrane i hrane za životinje, no ne i za uzgoj;

| B. | budući da genetski modificirani kukuruz 5307 proizvodi novi insekticidni protein eCry3.1Ab, koji je toksičan za određene kukce i kornjaše, a koji se dobiva spajanjem i preraspodjelom toksina koji se prirodno pojavljuju u bakteriji tla poznatoj pod nazivom Bacillus thuringiensis (Bt); budući da genetski modificirani kukuruz 5307 također izlučuje protein enzimfosfomanoza izomeraza (PMI), koji se koristi kao selektivni marker; |
| --- | --- |

B.

budući da genetski modificirani kukuruz 5307 proizvodi novi insekticidni protein eCry3.1Ab, koji je toksičan za određene kukce i kornjaše, a koji se dobiva spajanjem i preraspodjelom toksina koji se prirodno pojavljuju u bakteriji tla poznatoj pod nazivom Bacillus thuringiensis (Bt); budući da genetski modificirani kukuruz 5307 također izlučuje protein enzimfosfomanoza izomeraza (PMI), koji se koristi kao selektivni marker;

| C. | budući da je EFSA u svojem mišljenju iz 2015. zaključila da ne može završiti svoju procjenu rizika na hranu/hranu za životinje zbog nedostataka u 28-dnevnoj studiji o toksičnosti koju je dostavio podnositelj zahtjeva, prvenstveno zbog toga što su korišteni skupovi podataka dvaju različitih eksperimenata i što je nije bilo uključeno dovoljno životinja (6); |
| --- | --- |

C.

budući da je EFSA u svojem mišljenju iz 2015. zaključila da ne može završiti svoju procjenu rizika na hranu/hranu za životinje zbog nedostataka u 28-dnevnoj studiji o toksičnosti koju je dostavio podnositelj zahtjeva, prvenstveno zbog toga što su korišteni skupovi podataka dvaju različitih eksperimenata i što je nije bilo uključeno dovoljno životinja (6);

| D. | budući da je podnositelj zahtjeva kasnije dostavio novu 28-dnevnu studiju o toksičnosti; budući da druga studija nije zadovoljila sve zahtjeve iz smjernica Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) koje se odnose na studiju o toksičnosti uz ponavljajuće oralno izlaganje tijekom 28 dana za glodavce (7), prema zahtjevu EFSA-e; |
| --- | --- |

D.

budući da je podnositelj zahtjeva kasnije dostavio novu 28-dnevnu studiju o toksičnosti; budući da druga studija nije zadovoljila sve zahtjeve iz smjernica Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) koje se odnose na studiju o toksičnosti uz ponavljajuće oralno izlaganje tijekom 28 dana za glodavce (7), prema zahtjevu EFSA-e;

| E. | budući da je u svojoj izjavi iz 2018. EFSA dala pozitivno mišljenje u vezi s tim zahtjevom; |
| --- | --- |

E.

budući da je u svojoj izjavi iz 2018. EFSA dala pozitivno mišljenje u vezi s tim zahtjevom;

| F. | budući da, iako je prepoznato da proteini Cry (toksini Bt) mogu djelovati kao adjuvanti, što znači da mogu povećati alergena svojstva hrane, agencija EFSA to nije analizirala; budući da je to problematično jer se toksini Bt mogu miješati s alergenima u hrani i hrani za životinje, kao što je soja; |
| --- | --- |

F.

budući da, iako je prepoznato da proteini Cry (toksini Bt) mogu djelovati kao adjuvanti, što znači da mogu povećati alergena svojstva hrane, agencija EFSA to nije analizirala; budući da je to problematično jer se toksini Bt mogu miješati s alergenima u hrani i hrani za životinje, kao što je soja;

| G. | budući da je u 28-dnevnoj studiji o toksičnosti koju je prihvatila EFSA testiran samo izolirani protein; međutim, budući da je demonstrirano da se toksičnost toksina Bt može pojačati kroz interakciju s ostalim spojevima kao što su biljni enzimi, ostali toksini Bt i ostaci prskanja herbicidima; budući da stoga na temelju ispitivanja samog toksina Bt u izoliranom obliku nije moguće donijeti bilo kakve zaključke o njegovom učinku na zdravlje nakon konzumacije (8); |
| --- | --- |

G.

budući da je u 28-dnevnoj studiji o toksičnosti koju je prihvatila EFSA testiran samo izolirani protein; međutim, budući da je demonstrirano da se toksičnost toksina Bt može pojačati kroz interakciju s ostalim spojevima kao što su biljni enzimi, ostali toksini Bt i ostaci prskanja herbicidima; budući da stoga na temelju ispitivanja samog toksina Bt u izoliranom obliku nije moguće donijeti bilo kakve zaključke o njegovom učinku na zdravlje nakon konzumacije (8);

| H. | budući da je EFSA navela da je „podnositelj zahtjeva identificirao relevantne sličnosti između aminokiselinskog slijeda eCry3.1Ab i parasporina, koji na stanice sisavaca mogu imati učinak citotoksičnih bjelančevina” (9); budući da agencija EFSA to nije detaljnije istraživala; |
| --- | --- |

H.

budući da je EFSA navela da je „podnositelj zahtjeva identificirao relevantne sličnosti između aminokiselinskog slijeda eCry3.1Ab i parasporina, koji na stanice sisavaca mogu imati učinak citotoksičnih bjelančevina” (9); budući da agencija EFSA to nije detaljnije istraživala;

| I. | budući da su nadležna tijela država članica tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijela brojne kritike (10); |
| --- | --- |

I.

budući da su nadležna tijela država članica tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijela brojne kritike (10);

| J. | budući da je, prema mišljenju jednog nadležnog tijela (11), razina eksprimiranja eCry3.1Ab u zrnu genetički modificiranog kukuruza 5307 premašila dozvoljenu maksimalnu razinu ostataka, koja je zadana u Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i iznosi 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

J.

budući da je, prema mišljenju jednog nadležnog tijela (11), razina eksprimiranja eCry3.1Ab u zrnu genetički modificiranog kukuruza 5307 premašila dozvoljenu maksimalnu razinu ostataka, koja je zadana u Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i iznosi 0,01 mg/kg;

| K. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. prosinca 2018. nije usvojeno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

K.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. prosinca 2018. nije usvojeno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| L. | budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica, kao i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Jean-Claude Juncker tu praksu više puta ocijenio kao nedemokratičnu (13); |
| --- | --- |

L.

budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica, kao i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Jean-Claude Juncker tu praksu više puta ocijenio kao nedemokratičnu (13);

| M. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (14) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

M.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (14) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije i da nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003 prema kojem je, u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 (15), potrebno pružiti osnovu za jamčenje visoke razine zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, ekoloških i potrošačkih interesa u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja svoju predanost nastavku rada na prijedlogu Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011; poziva Vijeće da hitno nastavi svoj rad na tom prijedlogu Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje dok se postupak za odobrenje ne revidira na način da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da povuče prijedloge za odobrenje genetski modificiranih organizama ako Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja ne donese mišljenje, bilo za uzgoj ili za namjenu koja obuhvaća hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje EFSA-e o zahtjevu (EFSA-GMO-DE-2011-95) trgovačkog društva Syngenta Crop Protection AG za stavljanje na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza 5307 za uporabu u hrani i hrani za životinje te uvoz i obradu, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(4)  Izjava koja je priložena znanstvenom mišljenju EFSA-e o zahtjevu (EFSA-GMO-DE-2011-95) trgovačkog društva Syngenta Crop Protection AG za stavljanje na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza 5307 za uporabu u hrani i hrani za životinje te uvoz i obradu, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003, uzimajući u obzir dodatnu toksikološku studiju, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5233

(5)

| — | Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje(SL C 35, 31.1.2018., str. 17.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje(SL C 35, 31.1.2018., str. 17.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.).

| — | Rezoluciju od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052).

| — | Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197).

| — | Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222).

| — | Rezolucija od 24. listopada 2018. o Provedbenoj odluci Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2018. o Provedbenoj odluci Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416).

| — | Rezolucija od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417).

(6)  Mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA), 2015., str. 15., https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(7)  Mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA), 2018., str. 4., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5233

(8)  Dodatne podatke pronađite u analizi Instituta za procjenu neovisnog učinka u biotehnologiji, TESTBIOTECH, str. 3.: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%205307.pdf

(9)  Mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA), 2015., str. 9., https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(10)  vidi Prilog G, Primjedbe država članica, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00310

(11)  Primjedbe država članica, str. 95.

(12)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

(13)  Vidi, primjerice, uvodnu izjavu na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta uključenu u političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili govor o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(14)  SL C 355, 20.10.2017., str. 165.

(15)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/173

---

P8_TA(2019)0059

Genetski modificirani kukuruz MON 87403 (MON-874Ø3-1)

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059691/02 – 2019/2523(RSP))

(2020/C 411/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059691/02, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059691/02,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. prosinca 2018. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. prosinca 2018. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 8. ožujka 2018. i objavljeno 28. ožujka 2018. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 8. ožujka 2018. i objavljeno 28. ožujka 2018. (3),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je Monsanto Europe SA/NV26. lipnja 2015. u ime poduzeća Monsanto iz Sjedinjenih Država nacionalnom nadležnom tijelu Belgije podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega („zahtjev”) te budući da je zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju ili se sastoje od genetski modificiranog kukuruza MON 87403 za uporabu koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, uz iznimku uzgoja; |
| --- | --- |

A.

budući da je Monsanto Europe SA/NV26. lipnja 2015. u ime poduzeća Monsanto iz Sjedinjenih Država nacionalnom nadležnom tijelu Belgije podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega („zahtjev”) te budući da je zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju ili se sastoje od genetski modificiranog kukuruza MON 87403 za uporabu koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, uz iznimku uzgoja;

| B. | budući da je kukuruz MON 87403 genetski modificiran radi povećanja biomase i prinosa klipova (za berbu) unošenjem skraćene sekvence gena dobivene iz drugih biljnih vrsta (Arabidopsis thaliana); budući da to dovodi do eksprimiranja proteina AtHB17Δ113 koji bi trebao kompetitivno djelovati sa sličnim prirodnim proteinom koji kontrolira regulaciju gena i rast biljke; |
| --- | --- |

B.

budući da je kukuruz MON 87403 genetski modificiran radi povećanja biomase i prinosa klipova (za berbu) unošenjem skraćene sekvence gena dobivene iz drugih biljnih vrsta (Arabidopsis thaliana); budući da to dovodi do eksprimiranja proteina AtHB17Δ113 koji bi trebao kompetitivno djelovati sa sličnim prirodnim proteinom koji kontrolira regulaciju gena i rast biljke;

| C. | budući da su nadležna tijela tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijela brojne kritike (5); budući da te napomene, među ostalim, uključuju primjedbe da eksperimentalni podaci nisu poduprijeli tvrdnju o povećanom prinosu za genetski modificirani kukuruz MON 87403, da nije moguće donijeti zaključak o sigurnosti dugoročnih reproduktivnih i razvojnih učinaka na potpunu hranu i/ili hranu za životinje, da prijedlog podnositelja zahtjeva za plan praćenja stanja okoliša ne ispunjava ciljeve utvrđene Prilogom VII. Direktive 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) te najvažnije, da se pruženi dokaz ne smatra dostatnim da bi uvjerio potrošače u sigurnost genetski modificiranog kukuruza MON 87403; |
| --- | --- |

C.

budući da su nadležna tijela tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijela brojne kritike (5); budući da te napomene, među ostalim, uključuju primjedbe da eksperimentalni podaci nisu poduprijeli tvrdnju o povećanom prinosu za genetski modificirani kukuruz MON 87403, da nije moguće donijeti zaključak o sigurnosti dugoročnih reproduktivnih i razvojnih učinaka na potpunu hranu i/ili hranu za životinje, da prijedlog podnositelja zahtjeva za plan praćenja stanja okoliša ne ispunjava ciljeve utvrđene Prilogom VII. Direktive 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) te najvažnije, da se pruženi dokaz ne smatra dostatnim da bi uvjerio potrošače u sigurnost genetski modificiranog kukuruza MON 87403;

| D. | budući da, unatoč tome što je EFSA dala zeleno svjetlo za sigurnost genetski modificiranog kukuruza MON 87403, neovisna analiza EFSA-ine evaluacije pokazuje da još nije poznato koji su to molekularni mehanizmi uključeni u eksprimiranje proteina AtHB17Δ113 kao ni na koji način dolazi do navodnih predviđenih učinaka i bilo koje moguće nuspojave te da ovo pitanje zahtijeva daljnje istraživanje (7); budući da bez temeljitog razumijevanja genetske modifikacije nije moguće u potpunosti ocijeniti povezane rizike; |
| --- | --- |

D.

budući da, unatoč tome što je EFSA dala zeleno svjetlo za sigurnost genetski modificiranog kukuruza MON 87403, neovisna analiza EFSA-ine evaluacije pokazuje da još nije poznato koji su to molekularni mehanizmi uključeni u eksprimiranje proteina AtHB17Δ113 kao ni na koji način dolazi do navodnih predviđenih učinaka i bilo koje moguće nuspojave te da ovo pitanje zahtijeva daljnje istraživanje (7); budući da bez temeljitog razumijevanja genetske modifikacije nije moguće u potpunosti ocijeniti povezane rizike;

| E. | budući da rezultati terenskih pokusa koje je proveo podnositelj zahtjeva pokazuju da su uočeni učinci predviđene osobine, tj. povećane biomase i prinosa klipova, bili ne samo vrlo slabi, nego i nedosljedni; budući da je EFSA-ino povjerenstvo za GMO prepoznalo da je „poznato da je promjena zbog predviđene osobine ograničene amplitude... što ukazuje da manifestacija osobine u terenskim pokusima može ovisiti o uvjetima okoliša” (8); |
| --- | --- |

E.

budući da rezultati terenskih pokusa koje je proveo podnositelj zahtjeva pokazuju da su uočeni učinci predviđene osobine, tj. povećane biomase i prinosa klipova, bili ne samo vrlo slabi, nego i nedosljedni; budući da je EFSA-ino povjerenstvo za GMO prepoznalo da je „poznato da je promjena zbog predviđene osobine ograničene amplitude... što ukazuje da manifestacija osobine u terenskim pokusima može ovisiti o uvjetima okoliša” (8);

| F. | budući da su terenski pokusi provedeni samo u Sjedinjenim Državama; budući da se, ako je odobren za uvoz u Uniju, genetski modificirani kukuruz MON 87403 može uzgajati u mnogim zemljama proizvođačima kukuruza s vrlo različitim klimatskim i poljoprivrednim uvjetima te dodatnim stresorima poput ograničenih vodnih resursa ili suše; budući da stoga učinak tih stresora i uvjeta za koje EFSA-ino povjerenstvo za GMO prepoznaje da mogu utjecati na manifestaciju osobine, a time i svi nepredviđeni učinci, nisu riješeni na odgovarajući način; |
| --- | --- |

F.

budući da su terenski pokusi provedeni samo u Sjedinjenim Državama; budući da se, ako je odobren za uvoz u Uniju, genetski modificirani kukuruz MON 87403 može uzgajati u mnogim zemljama proizvođačima kukuruza s vrlo različitim klimatskim i poljoprivrednim uvjetima te dodatnim stresorima poput ograničenih vodnih resursa ili suše; budući da stoga učinak tih stresora i uvjeta za koje EFSA-ino povjerenstvo za GMO prepoznaje da mogu utjecati na manifestaciju osobine, a time i svi nepredviđeni učinci, nisu riješeni na odgovarajući način;

| G. | budući da, paradoksalno, iako EFSA-ino povjerenstvo za GMO zaključuje da analizom sastava (usporedbom sastava genetski modificiranog kukuruza MON 87403 i genetski nemodificirane usporedne vrste na temelju rezultata terenskih pokusa) nisu utvrđeni problemi za koje je potrebna daljnja procjena u pogledu sigurnosti hrane i hrane za životinje te njihovog učinka na okoliš, povjerenstvo isto tako dovodi u pitanje jesu li podaci o sastavu dobiveni iz terenskih pokusa dostatni za detaljnu procjenu rizika; |
| --- | --- |

G.

budući da, paradoksalno, iako EFSA-ino povjerenstvo za GMO zaključuje da analizom sastava (usporedbom sastava genetski modificiranog kukuruza MON 87403 i genetski nemodificirane usporedne vrste na temelju rezultata terenskih pokusa) nisu utvrđeni problemi za koje je potrebna daljnja procjena u pogledu sigurnosti hrane i hrane za životinje te njihovog učinka na okoliš, povjerenstvo isto tako dovodi u pitanje jesu li podaci o sastavu dobiveni iz terenskih pokusa dostatni za detaljnu procjenu rizika;

| H. | budući da EFSA-ino povjerenstvo za GMO nije na odgovarajući način ispitalo potencijalni rizik koji ovaj genetski modificiran kukuruz predstavlja za zdravlje ljudi i životinja te okoliš; budući da je neprihvatljivo da Komisija predlaže odobrenje ovog genetski modificiranog kukuruza na temelju mišljenja EFSA-e; |
| --- | --- |

H.

budući da EFSA-ino povjerenstvo za GMO nije na odgovarajući način ispitalo potencijalni rizik koji ovaj genetski modificiran kukuruz predstavlja za zdravlje ljudi i životinja te okoliš; budući da je neprihvatljivo da Komisija predlaže odobrenje ovog genetski modificiranog kukuruza na temelju mišljenja EFSA-e;

| I. | budući da je jedno od istraživanja navedenih u mišljenju EFSA-e bilo istraživanje čiji je jedan od autora član EFSA-ina povjerenstva za GMO i znanstvenik koji radi za poduzeće Syngenta (9); budući da je uočeno da su upućivanja na ovo istraživanje kasnije uklonjena iz EFSA-ina mišljenja, iako je EFSA primijetila da njihovo uklanjanje „nema materijalni utjecaj na sadržaj ili rezultat” (10); |
| --- | --- |

I.

budući da je jedno od istraživanja navedenih u mišljenju EFSA-e bilo istraživanje čiji je jedan od autora član EFSA-ina povjerenstva za GMO i znanstvenik koji radi za poduzeće Syngenta (9); budući da je uočeno da su upućivanja na ovo istraživanje kasnije uklonjena iz EFSA-ina mišljenja, iako je EFSA primijetila da njihovo uklanjanje „nema materijalni utjecaj na sadržaj ili rezultat” (10);

| J. | budući da Parlament pozdravlja činjenicu da se izvršni direktor EFSA-e obvezao osigurati da članovi osoblja EFSA-e ubuduće neće sudjelovati u izradi znanstvenih publikacija sa znanstvenicima povezanima s tom industrijom kako bi se u interesu povećanja povjerenja potrošača u EU-ov sustav sigurnosti hrane izbjegao dojam neprikladne bliskosti s industrijom (11); budući da je od iznimne važnosti da sva istraživanja kojima se u svom radu koristi EFSA budu jasno navedena; |
| --- | --- |

J.

budući da Parlament pozdravlja činjenicu da se izvršni direktor EFSA-e obvezao osigurati da članovi osoblja EFSA-e ubuduće neće sudjelovati u izradi znanstvenih publikacija sa znanstvenicima povezanima s tom industrijom kako bi se u interesu povećanja povjerenja potrošača u EU-ov sustav sigurnosti hrane izbjegao dojam neprikladne bliskosti s industrijom (11); budući da je od iznimne važnosti da sva istraživanja kojima se u svom radu koristi EFSA budu jasno navedena;

| K. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. prosinca 2018. nije usvojeno mišljenje, što znači da odobrenje nije podržala kvalificirana većina država članica; |
| --- | --- |

K.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. prosinca 2018. nije usvojeno mišljenje, što znači da odobrenje nije podržala kvalificirana većina država članica;

| L. | budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica, kao i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker tu praksu više puta ocijenio nedemokratičnom (12); |
| --- | --- |

L.

budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica, kao i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker tu praksu više puta ocijenio nedemokratičnom (12);

| M. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (13) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

M.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (13) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (14), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti uspješno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja svoju predanost daljnjem radu na prijedlogu Komisije o izmijeni Uredbe (EU) br. 182/2011; poziva Vijeće da hitno nastavi s radom u vezi s prijedlogom Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje genetski modificiranih organizama dok se postupak za odobrenje ne revidira na način da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da povuče prijedloge za odobrenja genetski modificirane hrane ako Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja ne usvoji mišljenje, bilo za uzgoj, bilo za uporabu u hrani ili hrani za životinje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Ocjena genetski modificiranog kukuruza MON 87403 za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i preradu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-BE-2015-125)), https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(4)

| — | Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.).

| — | Rezoluciju od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052).

| — | Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197).

| — | Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417).

(5)  Komentari država članica: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2018-00222

(6)  Direktiva 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (SL L 106, 17.4.2001., str. 1.).

(7)  Komentar instituta Testbiotech na Znanstveno mišljenje EFSA-inog povjerenstva za GMO iz 2018. o procjeni genetski modificiranog kukuruza MON 87403 poduzeća Monsanto za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i preradu: https://www.testbiotech.org/node/2210

(8)  Mišljenje EFSA-e, str. 3.: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(9)  Za pojedinosti vidjeti komentar instituta Testbiotech na Znanstveno mišljenje EFSA-inog povjerenstva za GMO iz 2018. o ocjeni genetski modificiranog kukuruza MON 87403 poduzeća Monsanto za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i preradu: https://www.testbiotech.org/node/2210

(10)  Vidjeti mišljenje EFSA-e, str. 2.: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(11)  Dopis EFSA-e institutu Testbiotech iz srpnja 2018.: http://www.testbiotech.org/sites/default/files/EFSA_letter_Testbiotech_July_2018%20.pdf

(12)  Vidi, primjerice, uvodnu izjavu na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta uključenu u političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili govor o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(13)  SL C 355, 20.10.2017., str. 165.

(14)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/178 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/178

---

P8_TA(2019)0060

Genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059692/02 – 2019/2524(RSP))

(2020/C 411/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059692/02, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D059692/02,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. prosinca 2018., na kojemu nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. prosinca 2018., na kojemu nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 7. ožujka 2018. i objavljeno 20. travnja 2018. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 7. ožujka 2018. i objavljeno 20. travnja 2018. (3),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je 11. veljače 2011. Bayer CropScience AG nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koja sadržava pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 i kombinaciju LLCotton25 × MON 15985, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega („zahtjev”); budući da je zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište genetski modificiranog pamuka GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 i kombinacije LLCotton25 × MON 15985 u proizvodima koji ga sadržavaju ili se sastoje od njega, za upotrebu koja se ne odnosi na hranu i hranu za životinje, uz iznimku uzgoja; |
| --- | --- |

A.

budući da je 11. veljače 2011. Bayer CropScience AG nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koja sadržava pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 i kombinaciju LLCotton25 × MON 15985, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega („zahtjev”); budući da je zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište genetski modificiranog pamuka GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 i kombinacije LLCotton25 × MON 15985 u proizvodima koji ga sadržavaju ili se sastoje od njega, za upotrebu koja se ne odnosi na hranu i hranu za životinje, uz iznimku uzgoja;

| B. | budući da je 7. ožujka 2018. EFSA usvojila pozitivno mišljenje u vezi s tim zahtjevom; |
| --- | --- |

B.

budući da je 7. ožujka 2018. EFSA usvojila pozitivno mišljenje u vezi s tim zahtjevom;

| C. | budući da genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 eksprimira protein 2mEPSPS, koji uzrokuje toleranciju na herbicide koji sadržavaju glifosat, protein PAT, koji uzrokuje toleranciju na herbicide na bazi amonijeva glufosinata, te proteine Cry1Ac i Cry1Ab2, koji pružaju zaštitu od određenih leptira nametnika; budući da, osim toga, biljka proizvodi proteine (NPTII i AAD) koji uzrokuju otpornost na antibiotike; |
| --- | --- |

C.

budući da genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 eksprimira protein 2mEPSPS, koji uzrokuje toleranciju na herbicide koji sadržavaju glifosat, protein PAT, koji uzrokuje toleranciju na herbicide na bazi amonijeva glufosinata, te proteine Cry1Ac i Cry1Ab2, koji pružaju zaštitu od određenih leptira nametnika; budući da, osim toga, biljka proizvodi proteine (NPTII i AAD) koji uzrokuju otpornost na antibiotike;

| D. | budući da se, premda je ljudska potrošnja pamukova ulja relativno ograničena u Europi, pamukovo ulje može pronaći u različitim prehrambenim proizvodima, uključujući preljeve, majonezu, fine pekarske proizvode, čokoladne namaze i čips (5); |
| --- | --- |

D.

budući da se, premda je ljudska potrošnja pamukova ulja relativno ograničena u Europi, pamukovo ulje može pronaći u različitim prehrambenim proizvodima, uključujući preljeve, majonezu, fine pekarske proizvode, čokoladne namaze i čips (5);

| E. | budući da se životinje hrane pamukom ponajprije u obliku brašna i pogače od sjemenki pamuka ili cijelih sjemenki pamuka (6); |
| --- | --- |

E.

budući da se životinje hrane pamukom ponajprije u obliku brašna i pogače od sjemenki pamuka ili cijelih sjemenki pamuka (6);

Ostaci i sastav komplementarnih herbicida

| F. | budući da je primjena komplementarnih herbicida, u ovom slučaju glifosata i glufosinata, dio uobičajene poljoprivredne prakse u uzgoju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će biti izložene višim i opetovanim dozama, što neće samo dovesti do veće količine njihovih ostataka u žetvi, a time i u uvezenom proizvodu, nego također može utjecati na sastav genetski modificirane biljke i njezine agronomske karakteristike; |
| --- | --- |

F.

budući da je primjena komplementarnih herbicida, u ovom slučaju glifosata i glufosinata, dio uobičajene poljoprivredne prakse u uzgoju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će biti izložene višim i opetovanim dozama, što neće samo dovesti do veće količine njihovih ostataka u žetvi, a time i u uvezenom proizvodu, nego također može utjecati na sastav genetski modificirane biljke i njezine agronomske karakteristike;

| G. | budući da uporaba glufosinata nije više dopuštena u Uniji od 1. kolovoza 2018. jer je klasificiran kao reproduktivno toksičan te stoga ispunjava granične kriterije iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7); |
| --- | --- |

G.

budući da uporaba glufosinata nije više dopuštena u Uniji od 1. kolovoza 2018. jer je klasificiran kao reproduktivno toksičan te stoga ispunjava granične kriterije iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7);

| H. | budući da je i dalje otvoreno pitanje karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nikakva klasifikacija nije potrebna; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija Svjetske zdravstvene organizacije za istraživanje raka 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude; |
| --- | --- |

H.

budući da je i dalje otvoreno pitanje karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nikakva klasifikacija nije potrebna; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija Svjetske zdravstvene organizacije za istraživanje raka 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude;

| I. | budući da, u načelu, prema Odboru EFSA-e za sredstva za zaštitu bilja i njihove ostatke, nije moguće donijeti zaključke o sigurnosti ostataka prskanja genetski modificiranih usjeva pripravcima na bazi glifosata (8); budući da aditivi i njihove smjese koji se koriste u komercijalnim pripravcima za raspršivanje glifosata mogu imati veću toksičnost od samog aktivnog sastojka (9); |
| --- | --- |

I.

budući da, u načelu, prema Odboru EFSA-e za sredstva za zaštitu bilja i njihove ostatke, nije moguće donijeti zaključke o sigurnosti ostataka prskanja genetski modificiranih usjeva pripravcima na bazi glifosata (8); budući da aditivi i njihove smjese koji se koriste u komercijalnim pripravcima za raspršivanje glifosata mogu imati veću toksičnost od samog aktivnog sastojka (9);

| J. | budući da je Unija već uklonila glifosatov aditiv naziva POE talovamin s tržišta zbog zabrinutosti u pogledu njegove toksičnosti; budući da, međutim, problematični aditivi i smjese mogu i dalje biti dozvoljeni u zemljama u kojima se uzgaja taj genetski modificirani pamuk (trenutačno Japan); |
| --- | --- |

J.

budući da je Unija već uklonila glifosatov aditiv naziva POE talovamin s tržišta zbog zabrinutosti u pogledu njegove toksičnosti; budući da, međutim, problematični aditivi i smjese mogu i dalje biti dozvoljeni u zemljama u kojima se uzgaja taj genetski modificirani pamuk (trenutačno Japan);

| K. | budući da su informacije o razinama ostataka herbicida i njihovih metabolita ključne za temeljitu procjenu rizika genetski modificiranih biljaka tolerantnih na herbicide; budući da se ostaci prskanja herbicidima smatraju izvan nadležnosti Odbora EFSA-e za genetski modificirane organizme (Odbor EFSA-e za GMO); budući da nije ocijenjen učinak prskanja genetski modificiranog pamuka herbicidima, kao ni kumulativni učinak prskanja glifosatom i glufosinatom; |
| --- | --- |

K.

budući da su informacije o razinama ostataka herbicida i njihovih metabolita ključne za temeljitu procjenu rizika genetski modificiranih biljaka tolerantnih na herbicide; budući da se ostaci prskanja herbicidima smatraju izvan nadležnosti Odbora EFSA-e za genetski modificirane organizme (Odbor EFSA-e za GMO); budući da nije ocijenjen učinak prskanja genetski modificiranog pamuka herbicidima, kao ni kumulativni učinak prskanja glifosatom i glufosinatom;

| L. | budući da države članice nisu zakonski obvezne mjeriti ostatke glifosata ili glufosinata u uvezenom pamuku radi utvrđivanja usklađenosti s maksimalnim razinama ostataka u okviru koordiniranog višegodišnjeg programa kontrole Unije za 2019., 2020. i 2021. (10); budući da u posljednjem izvješću Europske unije o ostacima pesticida u hrani, koje sastavlja EFSA na temelju rezultata koordiniranog višegodišnjeg programa, kao i individualnih programa država članica, nema informacija o usklađenosti pamuka s maksimalnim razinama ostataka pesticida (11); budući da, prema posljednjim podacima, nije poznato jesu li ostaci glifosata ili glufosinata u genetski modificiranom pamuku GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 usklađeni s najvećom dopuštenom količinom ostataka; |
| --- | --- |

L.

budući da države članice nisu zakonski obvezne mjeriti ostatke glifosata ili glufosinata u uvezenom pamuku radi utvrđivanja usklađenosti s maksimalnim razinama ostataka u okviru koordiniranog višegodišnjeg programa kontrole Unije za 2019., 2020. i 2021. (10); budući da u posljednjem izvješću Europske unije o ostacima pesticida u hrani, koje sastavlja EFSA na temelju rezultata koordiniranog višegodišnjeg programa, kao i individualnih programa država članica, nema informacija o usklađenosti pamuka s maksimalnim razinama ostataka pesticida (11); budući da, prema posljednjim podacima, nije poznato jesu li ostaci glifosata ili glufosinata u genetski modificiranom pamuku GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 usklađeni s najvećom dopuštenom količinom ostataka;

Prisutnost toksične tvari gosipola

| M. | budući da je gosipol prirodni toksični sastojak pamuka; budući da prisutnost proteina EPSPS može dovesti do viših razina gosipola u genetski modificiranim biljkama koje sadrže taj protein (12); budući da je Odbor EFSA-e za GMO napomenuo da je razina slobodnog gosipola u sirovim sjemenkama genetski modificiranog pamuka GHB614 x LLcotton25 x MON15985 bila viša nego u njegovom genetski nemodificiranom komparatoru (7 200 mg/kg u usporedbi s 6 000 mg/kg) (13), no da su oba iznosa bila viša od zakonske granice od 5 000 utvrđene u Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća za hranu za životinje (14); |
| --- | --- |

M.

budući da je gosipol prirodni toksični sastojak pamuka; budući da prisutnost proteina EPSPS može dovesti do viših razina gosipola u genetski modificiranim biljkama koje sadrže taj protein (12); budući da je Odbor EFSA-e za GMO napomenuo da je razina slobodnog gosipola u sirovim sjemenkama genetski modificiranog pamuka GHB614 x LLcotton25 x MON15985 bila viša nego u njegovom genetski nemodificiranom komparatoru (7 200 mg/kg u usporedbi s 6 000 mg/kg) (13), no da su oba iznosa bila viša od zakonske granice od 5 000 utvrđene u Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća za hranu za životinje (14);

| N. | budući da je prema studiji iz 2014. „Toksičnost gosipola iz proizvoda od sjemenki pamuka” najčešći toksični utjecaj na životinje oštećenje muške i ženske reprodukcije, što uzrokuje ozbiljne ekonomske gubitke za stočnu industriju, kao i da ometa imunološku funkciju, smanjuje otpornost životinja na infekcije i narušava učinkovitost cjepiva (15); budući da je Odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu opisao gosipol kao nepoželjnu tvar u hrani za životinje (16); |
| --- | --- |

N.

budući da je prema studiji iz 2014. „Toksičnost gosipola iz proizvoda od sjemenki pamuka” najčešći toksični utjecaj na životinje oštećenje muške i ženske reprodukcije, što uzrokuje ozbiljne ekonomske gubitke za stočnu industriju, kao i da ometa imunološku funkciju, smanjuje otpornost životinja na infekcije i narušava učinkovitost cjepiva (15); budući da je Odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu opisao gosipol kao nepoželjnu tvar u hrani za životinje (16);

| O. | budući da je Odbor EFSA-e za GMO naveo da viša prisutnost gosipola u sjemenu genetski modificiranog pamuka GHB614 x LLcotton25 x MON15985 u usporedbi s genetski nemodificiranim komparatorom „ne predstavlja sigurnosni rizik za životinje i ljude u praksi jer je (i) maksimalni sadržaj slobodnog gosipola reguliran europskim zakonodavstvom te da (ii) izbijeljeno i rafinirano pamukovo ulje kao i brašno proizvedeno od pamukova sjemena, koje mogu izravno konzumirati ljudi, u načelu ne sadrži gosipol” (17); budući da EFSA nije evaluirala pamukovo ulje (za ljudsku konzumaciju) ni pogaču od pamuka (za hranu za životinje), što je preporučeno u aktualnom sporazumnom dokumentu OECD-a o razmatranjima u pogledu sastava novih sorti pamuka; budući da izjava da je gosipol podložan pravnim ograničenjima u okviru zakonodavstva Unije ne pruža dostatno jamstvo da je genetski modificiran pamuk GHB614 x LLcotton25 x MON15985 siguran za konzumaciju; |
| --- | --- |

O.

budući da je Odbor EFSA-e za GMO naveo da viša prisutnost gosipola u sjemenu genetski modificiranog pamuka GHB614 x LLcotton25 x MON15985 u usporedbi s genetski nemodificiranim komparatorom „ne predstavlja sigurnosni rizik za životinje i ljude u praksi jer je (i) maksimalni sadržaj slobodnog gosipola reguliran europskim zakonodavstvom te da (ii) izbijeljeno i rafinirano pamukovo ulje kao i brašno proizvedeno od pamukova sjemena, koje mogu izravno konzumirati ljudi, u načelu ne sadrži gosipol” (17); budući da EFSA nije evaluirala pamukovo ulje (za ljudsku konzumaciju) ni pogaču od pamuka (za hranu za životinje), što je preporučeno u aktualnom sporazumnom dokumentu OECD-a o razmatranjima u pogledu sastava novih sorti pamuka; budući da izjava da je gosipol podložan pravnim ograničenjima u okviru zakonodavstva Unije ne pruža dostatno jamstvo da je genetski modificiran pamuk GHB614 x LLcotton25 x MON15985 siguran za konzumaciju;

Proteini Cry i poveznica s alergijskim reakcijama

| P. | budući da GHB614 x LLcotton25 x MON15985 eksprimira dva toksina Bt (proteini Cry1Ac i Cry1Ab2), koji pružaju zaštitu od određenih leptira nametnika; budući da, iako je prepoznato da proteini Cry1 mogu djelovati kao adjuvansi, što znači da mogu povećati alergena svojstva hrane, EFSA to nije analizirala; |
| --- | --- |

P.

budući da GHB614 x LLcotton25 x MON15985 eksprimira dva toksina Bt (proteini Cry1Ac i Cry1Ab2), koji pružaju zaštitu od određenih leptira nametnika; budući da, iako je prepoznato da proteini Cry1 mogu djelovati kao adjuvansi, što znači da mogu povećati alergena svojstva hrane, EFSA to nije analizirala;

| Q. | budući da je u znanstvenoj studiji iz 2017. o mogućim zdravstvenim učincima toksina Bt i ostataka prskanja komplementarnim herbicidima zaključeno da je posebnu pozornost potrebno posvetiti ostacima herbicida i njihovoj interakciji s toksinima Bt (18); budući da EFSA to nije istražila; |
| --- | --- |

Q.

budući da je u znanstvenoj studiji iz 2017. o mogućim zdravstvenim učincima toksina Bt i ostataka prskanja komplementarnim herbicidima zaključeno da je posebnu pozornost potrebno posvetiti ostacima herbicida i njihovoj interakciji s toksinima Bt (18); budući da EFSA to nije istražila;

Otpornost na antibiotike

| R. | budući da GHB614 x LLcotton25 x MON15985 proizvodi proteine (NPTII i AAD) koji uzrokuju otpornost na antibiotike; budući da NPT11 stvara otpornost na neomicin i kanamicin; budući da AAD stvara otpornost na streptomicin; budući da WHO sve navedene antimikrobike klasificira kao „kritično važne” (19); |
| --- | --- |

R.

budući da GHB614 x LLcotton25 x MON15985 proizvodi proteine (NPTII i AAD) koji uzrokuju otpornost na antibiotike; budući da NPT11 stvara otpornost na neomicin i kanamicin; budući da AAD stvara otpornost na streptomicin; budući da WHO sve navedene antimikrobike klasificira kao „kritično važne” (19);

| S. | budući da se člankom 4. stavkom 2. Direktive 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (20) zahtijeva da se genetski modificirani organizmi (GMO) koji sadrže gene koji izražavaju otpornost na antibiotike koji se koriste u medicinskom ili veterinarskom liječenju posebno uzimaju u obzir pri provođenju procjene rizika za okoliš te da je generalni cilj utvrditi i postupno ukloniti genetičke markere otpornosti GMO-a na antibiotike koji mogu štetno djelovati na ljudsko zdravlje ili sigurnost okoliša; |
| --- | --- |

S.

budući da se člankom 4. stavkom 2. Direktive 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (20) zahtijeva da se genetski modificirani organizmi (GMO) koji sadrže gene koji izražavaju otpornost na antibiotike koji se koriste u medicinskom ili veterinarskom liječenju posebno uzimaju u obzir pri provođenju procjene rizika za okoliš te da je generalni cilj utvrditi i postupno ukloniti genetičke markere otpornosti GMO-a na antibiotike koji mogu štetno djelovati na ljudsko zdravlje ili sigurnost okoliša;

| T. | budući da je Odbor EFSA-e za GMO u svojem mišljenju iz 2004. ispitao uporabu genetičkih markera otpornosti na antibiotike u selekciji genetskih transformacija u biljkama zbog zabrinutosti da bi uporaba takvih genetičkih markera mogla dovesti do veće otpornosti ljudi i životinja na antibiotike kao rezultat prijenosa gena s genetski modificiranih biljaka na bakterije; |
| --- | --- |

T.

budući da je Odbor EFSA-e za GMO u svojem mišljenju iz 2004. ispitao uporabu genetičkih markera otpornosti na antibiotike u selekciji genetskih transformacija u biljkama zbog zabrinutosti da bi uporaba takvih genetičkih markera mogla dovesti do veće otpornosti ljudi i životinja na antibiotike kao rezultat prijenosa gena s genetski modificiranih biljaka na bakterije;

| U. | budući da, prema spomenutom mišljenju iz 2004., gen AAD pripada drugoj skupini gena otpornih na antibiotike koji „trebaju biti ograničeni na terensko ispitivanje i ne bi trebali biti prisutni u genetski modificiranim biljkama koje se stavljaju na tržište” (21); |
| --- | --- |

U.

budući da, prema spomenutom mišljenju iz 2004., gen AAD pripada drugoj skupini gena otpornih na antibiotike koji „trebaju biti ograničeni na terensko ispitivanje i ne bi trebali biti prisutni u genetski modificiranim biljkama koje se stavljaju na tržište” (21);

Primjedbe nadležnih tijela država članica

| V. | budući da su nadležna tijela tijekom razdoblja savjetovanja u trajanju od tri mjeseca izrazila brojne kritike, među ostalim i u vezi s iznesenim pitanjima, ali ne isključivo (22); |
| --- | --- |

V.

budući da su nadležna tijela tijekom razdoblja savjetovanja u trajanju od tri mjeseca izrazila brojne kritike, među ostalim i u vezi s iznesenim pitanjima, ali ne isključivo (22);

Manjak demokracije u postupku odlučivanja

| W. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. prosinca 2018. nije usvojeno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

W.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 3. prosinca 2018. nije usvojeno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| X. | budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica, kao i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Juncker tu praksu više puta ocijenio kao nedemokratičnu (23); |
| --- | --- |

X.

budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica, kao i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Juncker tu praksu više puta ocijenio kao nedemokratičnu (23);

| Y. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (24) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

Y.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (24) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da za uvoz hrane ili hrane za životinje ne odobrava genetski modificirane biljke koja je postala tolerantnom na herbicid koji nije odobren za uporabu u Uniji, u ovom slučaju glufosinat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da ne odobrava nikakve genetski modificirane biljke tolerantne na herbicide bez potpune procjene ostataka pri prskanju komplementarnim herbicidima, metabolitima i komercijalnim pripravcima koji se primjenjuju u zemljama u kojima se takve biljke uzgajaju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka tolerantnih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene uzgoju u Uniji ili uvozu u Uniju za hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da ne odobrava genetski modificirane biljke koje sadrže gene otporne na antimikrobike; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja svoju predanost nastavku rada na prijedlogu Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011; poziva Vijeće da hitno nastavi svoj rad na tom prijedlogu Komisije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje dok se postupak za odobrenje ne revidira na način da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da povuče prijedloge za odobrenje genetski modificiranih organizama ako Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja ne donese mišljenje, bilo za uzgoj ili za namjenu koja obuhvaća hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Ocjena genetski modificiranog pamuka GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 za uporabu u hrani i hrani za životinje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-NL-2011-94), https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(4)

| — | Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.).

| — | Rezoluciju od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052).

| — | Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197).

| — | Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222).

| — | Rezolucija od 24. listopada 2018. o Provedbenoj odluci Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2018. o Provedbenoj odluci Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416).

| — | Rezolucija od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417).

(5)  Mišljenje EFSA-e, str. 17. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(6)  Mišljenje EFSA-e, str. 18. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(7)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009.o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(8)  Zaključak EFSA-e o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari glifosatom. EFSA Journal 2015; 13 (11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(9)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(10)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/555 od 9. travnja 2018. o koordiniranom višegodišnjem programu kontrole Unije za 2019., 2020. i 2021. za osiguranje sukladnosti s maksimalnim razinama ostataka pesticida i ocjenu izloženosti potrošača ostacima pesticida u i na hrani biljnog i životinjskog podrijetla (SL L 92, 10.4.2018., str. 6.).

(11)  Izvješće Europske unije za 2016. o ostacima pesticida u hrani https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5348

(12)  https://www.testbiotech.org/node/2209 str. 2.

(13)  Mišljenje EFSA-e, str. 14. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(14)  Direktivom 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (SL L 140, 30.5.2002., str. 10) utvrđena je maksimalna razina gosipola u sjemenu pamuka (kao krmivo) od 5 000 mg/kg.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:02002L0032-20131227&from=HR

(15)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4033412/

(16)  Mišljenje EFSA-e, str. 15. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(17)  Mišljenje EFSA-e, str. 15. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/

(19)  str. 21 http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1

(20)  Direktiva 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (SL L 106, 17.4.2001., str. 1.).

(21)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2004.48

(22)  vidi Prilog G, Primjedbe država članica, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2018-00147

(23)  Vidjeti, primjerice, uvodnu izjavu na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta uključenu u političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili govor o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(24)  SL C 355, 20.10.2017., str. 165.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/185 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/185

---

P8_TA(2019)0061

Stanje u Venezueli

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o stanju u Venezueli (2019/2543(RSP))

(2020/C 411/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Venezueli, posebno onu od 3. svibnja 2018. o izborima u Venezueli (1), od 5. srpnja 2018. o migracijskoj krizi i humanitarnoj situaciji u Venezueli i na njezinim kopnenim granicama s Kolumbijom i Brazilom (2) i od 25. listopada 2018. o stanju u Venezueli (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Venezueli, posebno onu od 3. svibnja 2018. o izborima u Venezueli (1), od 5. srpnja 2018. o migracijskoj krizi i humanitarnoj situaciji u Venezueli i na njezinim kopnenim granicama s Kolumbijom i Brazilom (2) i od 25. listopada 2018. o stanju u Venezueli (3),

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je 26. siječnja 2019. u ime EU-a dala potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o stanju o Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je 26. siječnja 2019. u ime EU-a dala potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o stanju o Venezueli,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je 10. siječnja 2019. u ime EU-a dala potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je 10. siječnja 2019. u ime EU-a dala potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir Ustav Venezuele, a posebno njegov članak 233., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Venezuele, a posebno njegov članak 233.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da izbori održani 20. svibnja 2018. nisu bili provedeni u skladu s minimalnim međunarodnim standardima za jamčenje vjerodostojnog postupka i da nisu poštovani politički pluralizam, demokracija, transparentnost i vladavina prava; budući da EU, zajedno s drugim regionalnim organizacijama i demokratskim državama, nije priznao ni te izbore, ni tijela vlasti postavljena u okviru tog nelegitimnog postupka; |
| --- | --- |

A.

budući da izbori održani 20. svibnja 2018. nisu bili provedeni u skladu s minimalnim međunarodnim standardima za jamčenje vjerodostojnog postupka i da nisu poštovani politički pluralizam, demokracija, transparentnost i vladavina prava; budući da EU, zajedno s drugim regionalnim organizacijama i demokratskim državama, nije priznao ni te izbore, ni tijela vlasti postavljena u okviru tog nelegitimnog postupka;

| B. | budući da je 10. siječnja 2019. Nicolás Maduro nelegitimno prisvojio predsjedničke ovlasti pred Vrhovnim sudom, čime je prekršio ustavni poredak; |
| --- | --- |

B.

budući da je 10. siječnja 2019. Nicolás Maduro nelegitimno prisvojio predsjedničke ovlasti pred Vrhovnim sudom, čime je prekršio ustavni poredak;

| C. | budući da je 23. siječnja 2019. legitimno i demokratski izabrani predsjednik Nacionalne skupštine Juan Guaidó prisegnuo kao privremeni predsjednik Venezuele u skladu s člankom 233. Ustava Venezuele; |
| --- | --- |

C.

budući da je 23. siječnja 2019. legitimno i demokratski izabrani predsjednik Nacionalne skupštine Juan Guaidó prisegnuo kao privremeni predsjednik Venezuele u skladu s člankom 233. Ustava Venezuele;

| D. | budući da su se u Venezueli tijekom posljednjih dana održali prosvjedi i masovne demonstracije; budući da postoje izvješća o tome da su u okviru tih prosvjeda život izgubili desetci ljudi te da ih je više stotina ranjeno; budući da se i dalje bilježe ljudske žrtve i ozbiljna kršenja ljudskih prava kao posljedica nasilja i represije nad sudionicima socijalnih prosvjeda, nezakonitih racija, proizvoljnih uhićenja (uključujući uhićenje više od 70 maloljetnika) te stigmatizacije i progona oporbenih aktivista; budući da je tijekom prošlog tjedna poslan poziv na nove prosvjede; |
| --- | --- |

D.

budući da su se u Venezueli tijekom posljednjih dana održali prosvjedi i masovne demonstracije; budući da postoje izvješća o tome da su u okviru tih prosvjeda život izgubili desetci ljudi te da ih je više stotina ranjeno; budući da se i dalje bilježe ljudske žrtve i ozbiljna kršenja ljudskih prava kao posljedica nasilja i represije nad sudionicima socijalnih prosvjeda, nezakonitih racija, proizvoljnih uhićenja (uključujući uhićenje više od 70 maloljetnika) te stigmatizacije i progona oporbenih aktivista; budući da je tijekom prošlog tjedna poslan poziv na nove prosvjede;

| E. | budući da je EU u više navrata pozvao na „ponovnu uspostavu demokracije i vladavine prava u Venezueli u okviru vjerodostojnog političkog procesa”; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU u više navrata pozvao na „ponovnu uspostavu demokracije i vladavine prava u Venezueli u okviru vjerodostojnog političkog procesa”;

| F. | budući da je 2017. Europski parlament Nagradu Saharov za slobodu mišljenja dodijelio demokratskoj oporbi i političkim zatvorenicima u Venezueli; |
| --- | --- |

F.

budući da je 2017. Europski parlament Nagradu Saharov za slobodu mišljenja dodijelio demokratskoj oporbi i političkim zatvorenicima u Venezueli;

| G. | budući da je stanovništvo Venezuele suočeno s dosad nezapamćenom socijalnom, gospodarskom i demokratskom krizom zbog koje je migriralo više od tri milijuna ljudi, a stopa inflacije veća je od 1 650 000 %; |
| --- | --- |

G.

budući da je stanovništvo Venezuele suočeno s dosad nezapamćenom socijalnom, gospodarskom i demokratskom krizom zbog koje je migriralo više od tri milijuna ljudi, a stopa inflacije veća je od 1 650 000 %;

| H. | budući da su se međunarodni i regionalni partneri, uključujući EU, obvezali doprinijeti stvaranju uvjeta za miran, vjerodostojan i uključiv politički proces među svim relevantnim akterima u Venezueli; budući da je EU ponovno istaknuo svoju spremnost da komunikacijski kanali ostanu otvoreni; |
| --- | --- |

H.

budući da su se međunarodni i regionalni partneri, uključujući EU, obvezali doprinijeti stvaranju uvjeta za miran, vjerodostojan i uključiv politički proces među svim relevantnim akterima u Venezueli; budući da je EU ponovno istaknuo svoju spremnost da komunikacijski kanali ostanu otvoreni;

| I. | budući da je Nicolás Maduro javno odbio mogućnost održavanja novih predsjedničkih izbora kao odgovor na zahtjev za hitno raspisivanje slobodnih, transparentnih i vjerodostojnih predsjedničkih izbora, koji mu je u ime EU-a uputila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica; |
| --- | --- |

I.

budući da je Nicolás Maduro javno odbio mogućnost održavanja novih predsjedničkih izbora kao odgovor na zahtjev za hitno raspisivanje slobodnih, transparentnih i vjerodostojnih predsjedničkih izbora, koji mu je u ime EU-a uputila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica;

| 1. | priznaje Juana Guaidóa kao legitimnog privremenog predsjednika Bolivarijanske Republike Venezuele u skladu s člankom 233. Ustava Venezuele te izražava svoju punu podršku njegovom programu djelovanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da zajedno s državama članicama zauzme čvrst i jedinstven stav i prizna Juana Guaidóa kao jedinog legitimnog privremenog predsjednika države do raspisivanja novih slobodnih, transparentnih i vjerodostojnih predsjedničkih izbora u cilju ponovne uspostave demokracije; pozdravlja činjenicu da su brojne demokratske države već priznale novo privremeno predsjedništvo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva EU i njegove države članice da, u slučaju da prihvate tu odluku, poduzmu mjere u tom smjeru i priznaju predstavnike koje će imenovati ta legitimna tijela vlasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | snažno osuđuje oštru represiju i nasilje koji dovode do ubojstava i žrtava; izražava solidarnost s venezuelskim narodom i upućuje svoju iskrenu sućut obiteljima i prijateljima žrtava; apelira na de facto venezuelske vlasti da stanu na kraj svim kršenjima ljudskih prava, da krivce pozovu na odgovornost te da zajamče potpuno poštovanje svih temeljnih sloboda i ljudskih prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | osuđuje pritvaranje više novinara koji izvješćuju o situaciji u Venezueli i traži njihovo hitno puštanje na slobodu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odbacuje sve prijedloge ili pokušaje rješavanja krize koji bi mogli dovesti do upotrebe nasilja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno ističe svoju punu potporu Nacionalnoj skupštini, jedinom legitimnom demokratskom tijelu Venezuele, čiju nadležnost treba ponovno uspostaviti i poštovati, uključujući ovlasti i sigurnost njezinih članova; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u skladu sa svojim prethodno usvojenim rezolucijama, snažno podupire poziv glavnog tajnika UN-a na provođenje neovisne i potpune istrage o počinjenim ubojstvima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da surađuje s državama u regiji i sa svim drugim ključnim akterima u cilju osnivanja kontaktne skupine, kao što je izneseno u zaključcima Vijeća od 15. listopada 2018., a koja bi mogla posredovati pri postizanju dogovora o raspisivanju slobodnih, transparentnih i vjerodostojnih predsjedničkih izbora na temelju dogovorenog rasporeda, jednakih uvjeta za sve sudionike, transparentnosti i prisutnosti međunarodnih promatrača; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, legitimnom privremenom predsjedniku Republike i Nacionalnoj skupštini Bolivarijanske Republike Venezuele, vladama i parlamentima Skupine iz Lime, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini i glavnom tajniku Organizacije američkih država. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0199.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0313.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0436.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/187 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/187

---

P8_TA(2019)0062

Godišnje izvješće o politici tržišnog natjecanja

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja (2018/2102(INI))

(2020/C 411/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 7., 8., 9., 11., 12., 39., 42., od 101. do 109. i 174., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 7., 8., 9., 11., 12., 39., 42., od 101. do 109. i 174.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebice njezine članke 35., 37. i 38., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebice njezine članke 35., 37. i 38.,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 18. lipnja 2018. o politici tržišnog natjecanja za 2017. (COM(2018)0482) i radni dokument službi Komisije objavljen istog datuma kao popratni dokument, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 18. lipnja 2018. o politici tržišnog natjecanja za 2017. (COM(2018)0482) i radni dokument službi Komisije objavljen istog datuma kao popratni dokument,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 651/2014 od 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 651/2014 od 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (2) (Uredba EZ-a o koncentracijama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (2) (Uredba EZ-a o koncentracijama),

| — | uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 9. srpnja 2014. naslovljenu „Prema učinkovitijoj kontroli koncentracija u EU-u” (COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 9. srpnja 2014. naslovljenu „Prema učinkovitijoj kontroli koncentracija u EU-u” (COM(2014)0449),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 22. ožujka 2017. o ovlašćivanju tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitije provođenje pravila i osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta (COM(2017)0142) (Direktiva ECN+), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 22. ožujka 2017. o ovlašćivanju tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitije provođenje pravila i osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta (COM(2017)0142) (Direktiva ECN+),

| — | uzimajući u obzir Obavijest Komisije od 19. srpnja 2016. o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C(2016)2946), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Obavijest Komisije od 19. srpnja 2016. o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C(2016)2946),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. veljače 2014. o sporazumima o suradnji EU-a o provedbi politike tržišnog natjecanja i daljnjim koracima (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. veljače 2014. o sporazumima o suradnji EU-a o provedbi politike tržišnog natjecanja i daljnjim koracima (3),

| — | uzimajući u obzir relevantna pravila, smjernice, odluke, rezolucije, komunikacije i dokumente Komisije na temu tržišnog natjecanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantna pravila, smjernice, odluke, rezolucije, komunikacije i dokumente Komisije na temu tržišnog natjecanja,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 19. travnja 2018. (4) i 14. veljače 2017. (5) o godišnjim izvješćima za 2016. i 2017. o politici tržišnog natjecanja EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 19. travnja 2018. (4) i 14. veljače 2017. (5) o godišnjim izvješćima za 2016. i 2017. o politici tržišnog natjecanja EU-a,

| — | uzimajući u obzir svoju studiju iz srpnja 2018. naslovljenu „Competition issues in the Area of Financial Technology (Fin Tech)” (Pitanja tržišnog natjecanja u području financijske tehnologije), čiju je izradu zatražila radna skupina za tržišno natjecanje pri Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju studiju iz srpnja 2018. naslovljenu „Competition issues in the Area of Financial Technology (Fin Tech)” (Pitanja tržišnog natjecanja u području financijske tehnologije), čiju je izradu zatražila radna skupina za tržišno natjecanje pri Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir odgovore Komisije na pitanja za pisani odgovor E-000344-16, E-002666-16 i E-002112-16, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovore Komisije na pitanja za pisani odgovor E-000344-16, E-002666-16 i E-002112-16,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. o Izvješću Komisije od 18. lipnja 2018. o politici tržišnog natjecanja za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. o Izvješću Komisije od 18. lipnja 2018. o politici tržišnog natjecanja za 2017.,

| — | uzimajući u obzir Konačno izvješće Komisije o istraživanju o sektoru e-trgovine objavljeno 10. svibnja 2017. (COM(2017)0229), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konačno izvješće Komisije o istraživanju o sektoru e-trgovine objavljeno 10. svibnja 2017. (COM(2017)0229),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0474/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0474/2018),

| A. | budući da je politika tržišnog natjecanja na snazi više od 60 godina te da je snažna i učinkovita politika tržišnog natjecanja EU-a oduvijek bila temelj europskog projekta; |
| --- | --- |

A.

budući da je politika tržišnog natjecanja na snazi više od 60 godina te da je snažna i učinkovita politika tržišnog natjecanja EU-a oduvijek bila temelj europskog projekta;

| B. | budući da utajom poreza i izbjegavanjem plaćanja poreza dolazi do nepravednog tržišnog natjecanja koje osobito utječe na mala i srednja poduzeća (MSP); |
| --- | --- |

B.

budući da utajom poreza i izbjegavanjem plaćanja poreza dolazi do nepravednog tržišnog natjecanja koje osobito utječe na mala i srednja poduzeća (MSP);

| C. | budući da pranje novca, izbjegavanje plaćanja poreza i utaja poreza dovode u pitanje pravednu raspodjelu prihoda od poreza u državama članicama i time narušavaju natjecanje na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

C.

budući da pranje novca, izbjegavanje plaćanja poreza i utaja poreza dovode u pitanje pravednu raspodjelu prihoda od poreza u državama članicama i time narušavaju natjecanje na unutarnjem tržištu;

| D. | budući da činjenica da imućni pojedinci i poduzeća masovno izbjegavaju plaćanje poreza ne šteti samo običnim poreznim obveznicima, javnim financijama i socijalnim izdacima, nego ujedno predstavlja prijetnju dobrom upravljanju, makroekonomskoj stabilnosti, socijalnoj koheziji i povjerenju javnosti u institucije Unije i država članica; |
| --- | --- |

D.

budući da činjenica da imućni pojedinci i poduzeća masovno izbjegavaju plaćanje poreza ne šteti samo običnim poreznim obveznicima, javnim financijama i socijalnim izdacima, nego ujedno predstavlja prijetnju dobrom upravljanju, makroekonomskoj stabilnosti, socijalnoj koheziji i povjerenju javnosti u institucije Unije i država članica;

| E. | budući da su se određene vlade i jurisdikcije, uključujući neke i unutar EU-u, specijalizirale za ili upustile u stvaranje povlaštenih poreznih režima kojima se narušava tržišno natjecanje u korist multinacionalnih poduzeća i imućnih pojedinaca, a koji zapravo u tim jurisdikcijama nemaju ekonomsku aktivnost, nego ih u njima predstavljaju samo fiktivna poduzeća; |
| --- | --- |

E.

budući da su se određene vlade i jurisdikcije, uključujući neke i unutar EU-u, specijalizirale za ili upustile u stvaranje povlaštenih poreznih režima kojima se narušava tržišno natjecanje u korist multinacionalnih poduzeća i imućnih pojedinaca, a koji zapravo u tim jurisdikcijama nemaju ekonomsku aktivnost, nego ih u njima predstavljaju samo fiktivna poduzeća;

| 1. | smatra da je politika tržišnog natjecanja kojom se nastoje zajamčiti jednaki uvjeti u svim sektorima temelj europskog socijalnog tržišnog gospodarstva te ključni čimbenik jamčenja pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; pozdravlja Izvješće Komisije o politici tržišnog natjecanja za 2017. te njezine aktivnosti i napore da se zajamči djelotvorna primjena pravila o tržišnom natjecanju u Uniji u korist svih građana EU-a, osobito onih koji su kao potrošači u slabijem položaju; nadalje poziva Komisiju da nastavi osiguravati cjelovitu provedbu pravila EU-a o tržišnom natjecanju, obraćajući posebnu pozornost na poteškoće s kojima se suočavaju MSP-ovi, te da spriječi njihovu neravnomjernu primjenu u državama članicama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja i dodatno potiče strukturiran dijalog s povjerenicom za tržišno natjecanje i napore Komisije da se održi bliska suradnja sa zastupnicima iz nadležnog odbora Parlamenta i njegove radne skupine za tržišno natjecanje; smatra da je Komisijino godišnje izvješće o politici tržišnog natjecanja neophodan element demokratske kontrole; podsjeća da je Parlament posljednjih godina bio kroz redovni zakonodavni postupak uključen u oblikovanje okvira za pravila tržišnog natjecanja, na primjer u okviru predložene Direktive ECN+; napominje da bi Parlament trebao dobiti ovlasti za suodlučivanje pri oblikovanju okvira za pravila tržišnog natjecanja te žali što ovo područje politike Unije nije dobilo jaču demokratsku dimenziju pri zadnjim izmjenama Ugovora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja i dalje podržava ambiciozan plan i prioritete Glavne uprave Komisije za tržišno natjecanje te napominje da i dalje postoje važni izazovi, na primjer u području kontrole koncentracija, pri čemu i sam broj spajanja čini izazov; primjećuje da odluke Komisije o spajanjima, protumonopolskoj politici i državnoj potpori često podliježu političkim raspravama, te ističe da je ukupna slika šira, iako su neki primjeri nedavnih odluka prikazani u ovom izvješću, i da Parlament nema namjeru zauzeti stajalište o pojedinačnim slučajevima jer je uloga Komisije da odlučuje o tome kada se ne poštuje pravo tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Komisije da analizirapotencijalan štetan utjecaj predloženog spajanja Siemensa i Alstoma na konkurentnost europskog željezničkog tržišta i njegove negativne učinke na korisnike željeznice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prima na znanje da je Komisija donijela zakonodavni prijedlog o izradi PEPP-a (paneuropski osobni mirovinski proizvod) 2018. godine, koji bi bio privatni mirovinski fond;; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je funkcioniranje tržišnog natjecanja na jedinstvenom europskom tržištu prije svega korisno za potrošače; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja istragu o kartelu proizvođača kamiona; smatra pozitivnim činjenicu da Komisija nije samo razmatrala utjecaj kartela između velikih proizvođača kamiona na cijene kamiona, nego ih je sankcionirala zbog suradnje s ciljem odgode uvođenja čišćih kamiona; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava činjenicu da se pravila tržišnog natjecanja temelje na Ugovorima i da ih, kao što je navedeno u članku 7. UFEU-a, treba tumačiti u svjetlu širih europskih vrijednosti na kojima se temelji zakonodavstvo Unije u vezi sa socijalnim pitanjima, socijalnim tržišnim gospodarstvom, standardima zaštite okoliša, klimatskom politikom i zaštitom potrošača; smatra da bi primjenom prava EU-a o tržišnom natjecanju trebalo riješiti sve poremećaje na tržištu, uključujući one uzrokovane negativnim vanjskim učincima na društvo i okoliš; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da bi politikom tržišnog natjecanja trebalo promicati energetsku tranziciju diljem EU-a, poticati gospodarsku i društvenu integraciju u Europi, ekološki održive poljoprivredne aktivnosti te ograničiti mogućnost velikih energetskih poduzeća da dižu cijene opskrbe energijom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da čak i kad se proizvodi ili usluge pružaju besplatno, osobito u digitalnom gospodarstvu, potrošači mogu biti izloženi nepravednom ponašanju, poput pogoršanja kvalitete, izbora i inovacija ili iznuđivačkih praksi; smatra da bi pravila EU-a o tržišnom natjecanju i njihova provedba trebali obuhvaćati niz aspekata koji nadilaze pristupe usredotočene na cijene i obuhvatiti šira razmatranja poput kvalitete proizvoda ili usluga, pa i u pogledu privatnosti građana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ukazuje na ogromne promjene na tržištima koje su posljedica neprestanog tehnološkog razvoja koji donosi i prilike i izazove; u tom pogledu naglašava ključnu ulogu politike tržišnog natjecanja za daljnji razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta; ističe hitnu potrebu za učinkovitim okvirom kojim bi se, uz promicanje podatkovnih inovacija i novih poslovnih modela, učinkovito rješavali izazovi gospodarstva temeljenog na podacima i algoritmu; osobito naglašava da nekoliko digitalnih platformi koje imaju mogućnost pristupa sve većim tokovima podataka i njihova kontroliranja mogu uzrokovati ekonomije razmjera i znatne vanjske učinke povezane s mrežom, te mogu dovesti do nefunkcioniranja tržišta zbog prekomjerne koncentracije i iznuđivanja rente zlouporabom tržišne snage; u tom kontekstu pozdravlja imenovanje posebnih savjetnika povjerenice koji se usredotočuju na buduće izazove digitalizacije za politiku tržišnog natjecanja i sa zanimanjem očekuje njihove nalaze i preporuke za djelovanje; naglašava da je u vezi s tim pitanjima potreban zajednički pristup na razini EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da korisnici često nisu svjesni toga u kojoj se mjeri njihovi podaci upotrebljavaju i prenose trećim stranama u marketinške ili poslovne svrhe; poziva Komisiju da u skladu s člankom 5. stavkom 3. Direktive 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (6) (Direktiva o e-privatnosti) zajamči da digitalna poduzeća koriste osobne podatke tek nakon što je predmetni pretplatnik ili korisnik dao svoju izričitu privolu te da se bez te privole podaci ne mogu prenositi trećim stranama s kojima poduzeće ili platforma ima sklopljen sporazum; stoga smatra da digitalna tržišta treba procijeniti na temelju multidisciplinarne perspektive jer protutržišno ponašanje može uključivati kršenje drugih područja prava, kao što su pravo o zaštiti podataka i potrošačko pravo; ističe da bi se odgovarajućim odgovorom u smislu izvršavanja zakonodavstva zahtijevala suradnja različitih nadležnih tijela, osobito tijela nadležnih za tržišno natjecanje, zaštitu potrošača i podataka, kako je predloženo inicijativom Europskog nadzornika za zaštitu podataka za klirinšku kuću (7); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da organizira saslušanje s tehnološkim poduzećima na koje će biti pozvani izvršni direktori Googlea, Facebooka i Applea kako bi se posebno raspravilo o načinu na koji se prikupljaju osobni podaci potrošača i o načinu na koji ih upotrebljavaju treće zemlje; zabrinut je zbog toga što korisnici, regulatorna tijela, a ponekad čak ni programeri aplikacija i oglašivači, nisu upoznati s razmjerom protoka podataka od pametnih telefona do skupina za digitalno oglašavanje i ostalih trećih strana; primjećuje da podaci koje treće strane prikupljanju na temelju aplikacija pametnih telefona mogu obuhvaćati sve podatke u rasponu od informacija o profilu, kao što su dob i spol, do podataka o lokaciji, uključujući podatke o obližnjim odašiljačima mobilnih telefona ili Wi-Fi usmjernicima te informacije o svim drugim aplikacijama na telefonu; smatra da EU treba osnažiti pojedince na način da razumiju pitanja monopola i koncentracije koja se odnose na ta poduzeća za praćenje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | u tom pogledu poziva Komisiju da utvrdi kontrolu podataka potrebnih za stvaranje i pružanje usluga kao pokazatelja postojanja tržišne snage, među ostalim u okviru smjernice o članku 102. UFEU-a, i da zahtjeva interoperabilnost između internetskih platformi i pružatelja usluga društvenih mreža; također ukazuje na razvoj samoučećih algoritama i umjetne inteligencije, osobito kada ih poduzećima pružaju treće strane, i njegov utjecaj na prirodu kartelskog djelovanja; traži da Komisija u svojem idućem godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja dostavi detaljne informacije o tim pitanjima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da je važno zajamčiti dobro funkcioniranje mehanizama kolektivne pravne zaštite u Uniji kojima je cilj jamčenje da potrošači oštećeni praksama koje nisu u skladu s pravilima tržišnog natjecanja dobiju odgovarajuću naknadu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da je potrebno zajamčiti pravo prekogranične prenosivosti kako se postojeća ograničenja tog prava ne bi ustalila kao legitimne prakse na tržištu; s druge strane, smatra da je važno prekinuti zloupotrebu i neopravdanu primjenu geografskog blokiranja u okviru kojega su prava intelektualnog vlasništva nedosljedna; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da jurisdikcijski pragovi koji su početna točka za preispitivanje spajanja na razini EU-a i koji se temelje na prometu ciljnog subjekta i subjekta preuzimatelja nisu uvijek prikladni za digitalno gospodarstvo u kojem je vrijednost, za promidžbene svrhe, često prikazana brojem posjetitelja internetskih stranica; predlaže da se ti pragovi revidiraju i prilagode kako bi se njima obuhvatili, između ostalog, faktori kao što su broj potrošača zahvaćenih spajanjima i vrijednost povezanih transakcija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe činjenicu da je sve teže nadvladati prepreke ulasku u određena područja digitalnog gospodarstva, s obzirom na to da što se duže provodi nepravedno ponašanje, to je teže poništiti njegove negativne učinke na tržišno natjecanje; smatra da privremene mjere mogu biti koristan alat za sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja u tijeku istrage; u tom pogledu tvrdi da bi Komisija trebala djelotvorno koristiti privremene mjere, jamčeći pritom pravičan postupak i pravo obrane za poduzeća pod istragom; pozdravlja obvezu Komisije da roku od dvije godine od dana prenošenja Direktive ECN+ analizira postoje li načini za pojednostavljenje donošenja privremenih mjera; u tom pogledu predlaže Komisiji da uči iz najboljih praksi u drugim jurisdikcijama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da poduzme ambicioznije korake kako bi uklonila nezakonite prepreke tržišnom natjecanju na internetu i osigurala nesmetano kupovanje putem interneta za potrošače u EU-u, prati ograničenja cijena u sektorima poput internetskih platformi za smještaj i turizam te da se pobrine da potrošači imaju prekogranični pristup širokom rasponu roba i usluga na internetu po konkurentnim cijenama; traži od Komisije da provede istragu o sektoru tržišta oglašavanja kako bi se mogla bolje razumjeti dinamika tržišta internetskog oglašavanja i utvrditi prakse kojima se narušava tržišno natjecanje s kojima se treba suočiti u provedbi prava o tržišnom natjecanju, kako su to učinila neka nacionalna tijela; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava činjenicu da digitalizacija modernog gospodarstva dovodi do promjena u tradicionalnoj ekonomskoj logici; stoga naglašava da svaki sustav oporezivanja mora uzeti u obzir da je digitalizacija nova uobičajena pojava za sve dijelove našeg gospodarstva; prima na znanje Komisijin prijedlog o utvrđivanju pravila za oporezivanje digitalnog gospodarstva (8); ističe da se oporezivanjem digitalnog gospodarstva mora rješavati asimetrija između tradicionalnog gospodarstva i novih digitalnih gospodarskih praksi te izbjeći sprečavanje digitalizacije i inovacija ili stvaranje umjetnih granica u gospodarstvu; ističe važnost pronalaženja međunarodnih rješenja i zajedničkih pristupa oporezivanju u digitalnom gospodarstvu; poziva Komisiju da nastavi ulagati napore na međunarodnim forumima, osobito s OECD-om, kako bi se postigao takav sporazum; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja Komisijin prijedlog o porezu na digitalne usluge COM(2018)0148 kao ključne mjere osiguranja da digitalni sektor plaća svoj dio poreza dok se ne donese trajno rješenje kojim će se omogućiti oporezivanje dobiti kada se stvara vrijednost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponavlja da je tržišno natjecanje u sektoru telekomunikacija ključno za poticanje inovacija i ulaganje u mreže i da bi trebalo poticati pružanje pristupačnih cijena i izbora usluga za potrošače; smatra da pozivi unutar EU-a poduzećima i korisnicima i dalje predstavljaju veliko opterećenje te da koraci prema ukidanju potrošačkih naknada za roaming u EU-u nisu dovoljni ako se jedinstveno tržište namjerava još više produbiti; potvrđuje da se moraju stvoriti poticaji za izjednačavanje poziva unutar EU-a s lokalnim pozivima s pomoću lakšeg ulaganja u potpuno europsku ili zajedničku mrežu; smatra da bi politike trebale dati prednost učinkovitim ulaganjima u nove mreže te uzeti u obzir učinak na potrošače i time spriječiti nove digitalne jazove između kućanstva s visokim i niskim primanjima; poziva Komisiju da potakne uvođenje širokopojasnog pristupa promicanjem visoke razine tržišnog natjecanja i da osigura visoku razinu povezivosti u EU-u te brzo uvođenje tehnologije 5G diljem Unije kako bi se osigurala globalna konkurentnost Unije i privukla ulaganja; smatra da je pri provedbi spomenute zadaće važno da se u politici tržišnog natjecanja u obzir uzmu posebnosti provedbe širokog pojasa u ruralnim zonama kako bi se to ostvarilo u javnom interesu i preokrenuo trend sve veće asimetričnosti u pogledu tehnoloških mogućnosti pristupa između ruralnih i urbanih područja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da korisnik ne bi trebao plaćati naknadu za tekući i štedni račun, osim ako su povezani s posebnim uslugama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja odluku Komisije o suzbijanju monopola kojom je Google kažnjen s 4,34 milijarde eura zbog nezakonitih praksi u vezi s mobilnim uređajima s operativnim sustavom Android kako bi ojačao dominantan položaj Googleovih tražilica; poziva Komisiju da 2019. zaključi predmet suzbijanja monopola Googlea pri kupnji koji je pokrenut prije osam godina, u studenom 2010.; podsjeća Komisiju da zaključi istragu o Googleovu postupanju u pogledu rezultata pretraživanja njegovih drugih specijaliziranih usluga pretraživanja, uključujući pitanja povezana s lokalnim pretraživanjem koja je tvrtka Yelp postavila u svojoj nedavnoj pritužbi; predlaže da Glavna uprava za tržišno natjecanje razmisli o trajanju predmeta suzbijanja digitalnog monopola i najprikladnijem alatu za njihovo rješavanje; posebno traži od Komisije da razmotri mogućnost utvrđivanja rokova za predmete suzbijanja monopola, kao što to čini u slučajevima spajanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponavlja da Komisija također treba razmotriti potpuno strukturno razdvajanje monopola digitalne tehnologije kao moguće rješenje za ponovnu uspostavu tržišnog natjecanja i jednakih uvjeta na europskom digitalnom tržištu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da učinkovitost provedbe prava o tržišnom natjecanju ovisi o odgovarajućem osmišljavanju i ispitivanju pravnih sredstava; ističe da su pravna sredstva za potrošače važna za ponovnu uspostavu konkurentnosti na tržištu time što potrošačima pomažu donijeti informirane odluke i usmjerena su na pristranost u pogledu statusa quo; smatra da pri osmišljavanju mjera u vezi s ponašanjem Komisija mora kao prateću disciplinu obuhvatiti bihevioralnu ekonomiju, kao što su to proteklih godina učinila neka nacionalna tijela; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da je predsjednik Komisije obećao da će predstaviti prijedloge kako bi se uvođenjem obveze odgovaranja na grupne zahtjeve u poreznim pitanjima potaknula porezna suradnja među državama članicama i kako bi jedna država članica mogla drugima pružiti sve informacije koje su potrebne za gonjenje onih koji izbjegavaju prekogranično plaćanje poreza; napominje da, kada aktivnosti države članice narušavaju natjecanje na tunutarnjem tržištu, Parlament i Vijeće, pod određenim okolnostima i kako je navedeno u članku 116. UFEU-a, mogu izdati direktive kako bi se uklonilo to narušavanje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prima na znanje da je Komisija donijela zaključak da je Luksemburg tvrtki Engie odobrio neopravdane porezne olakšice u iznosu od otprilike 120 milijuna eura te da postupak povrata i dalje traje; žali zbog činjenice da je luksemburška vlada odlučila uložiti žalbu na odluku Komisije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prima na znanje odluku povjerenice za tržišno natjecanje Margrethe Vestager o istrazi koja se odnosi na državnu potporu McDonald’su u kojoj je navedeno da neoporezivanje određene McDonald’sove dobiti u Luksemburgu ne predstavlja nezakonitu državnu potporu; smatra da postojeći propisi EU-a nisu primjereni za učinkovitu borbu protiv dvostrukog neoporezivanja i za prekid natjecanja u snižavanju poreza na razini poreza na dobit; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da je u dva nedavna slučaja, usprkos zaključcima Jedinstvenog sanacijskog odbora da sanacija ne može biti opravdana na temelju javnog interesa, Komisija odobrila državnu potporu navodeći kao razlog to da će to ublažiti gospodarske poremećaje na regionalnoj razini, čime su iskazana dva različita tumačenja javnog interesa; poziva Komisiju da ispita razlike između pravila o državnoj potpori u području potpore za likvidaciju i sustava za sanaciju iz Direktive o oporavku i sanaciji banaka (BRRD) te da u skladu s time revidira svoju Komunikaciju o bankarstvu iz 2013.; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primjećuje da su brojne studije (9) ukazale na skrivene socijalne troškove i smanjeno tržišno natjecanje u pogledu proizvoda koje odgovara višim razinama koncentracije horizontalnog vlasništva; stoga poziva Komisiju da u tom smislu razmotri revidiranje Uredbe o koncentracijama i omogući smjernice o primjeni članaka 101. i 102. UFEU-a u takvim predmetima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da su privremene državne potpore financijskom sektoru za stabilizaciju globalnog financijskog sustava možda bile nužne u nedostatku sanacijskih instrumenata, ali da ih se sada mora podvrgnuti provjeri i ukloniti; izražava žaljenje zbog nedostatnosti te provjere; stoga ponavlja svoj zahtjev da Komisija razmotri jesu li bankovne institucije od početka krize imale koristi od implicitnih subvencija i državne potpore pružanjem potpore likvidnosti iz središnjih banaka; pozdravlja činjenicu da se povjerenica Margrethe Vestager tijekom strukturiranog dijaloga s Odborom Parlamenta za ekonomsku i monetarnu politiku u studenom 2017. obvezala da će analizirati moguća narušavanja tržišnog natjecanja koja proizlaze iz ESB-ova programa kupnje vrijednosnih papira korporativnog sektora te pružiti kvalitativan odgovor na njih; naglašava u tom pogledu da je koncept selektivnosti u dodjeli državnih potpora osnovni kriterij koji se mora temeljito istražiti i nadalje upućuje na članak 4. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji u kojem je sadržano takozvano načelo lojalnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da je prioritet zajamčiti da se pri suočavanju s budućim bankarskim krizama pravila o državnim potporama strogo i nepristrano poštuju tako da porezni obveznici budu zaštićeni od preuzimanja tereta spašavanja banaka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja alat za anonimne zviždače koji je uvela Komisija, a kojim se omogućuje prijavljivanje kartela ili drugih vrsta nezakonitih praksi koje narušavaju tržišno natjecanje, čime se povećava vjerojatnost njihova otkrivanja i progona; prima na znanje pozitivne vrijednosti na kraju prvih mjeseci primjene; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izražava zabrinutost zbog mogućnosti da se zbog rastuće koncentracije u financijskom sektoru smanji tržišno natjecanje u tom sektoru, kao i zbog činjenice da stvarno unutarnje bankovno tržište ne postoji jer je i dalje postoji rascjepkanost na nacionalna tržišta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da je Europi potreban snažan usklađeni okvir o izvješćivanju i oporezivanju dobiti za multinacionalna poduzeća, s javnim izvješćivanjem po zemljama i zajedničkom konsolidiranom osnovicom poreza na dobit; podsjeća da bi se donošenjem tih mjera, osim smanjenja troškova za poduzeća i porezne uprave država članica, riješio i problem transfernih cijena i osiguralo poštenije tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da u sklopu europskog semestra nastavi ocjenjivati štetne porezne mjere u državama članicama te da u potpunosti procijeni narušavanja tržišnog natjecanja i učinke prelijevanja na druge jurisdikcije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da nastavi ulagati napore, i čak poveća napore u istragama zlouporabe dominantnog položaja na tržištu na štetu potrošača u EU-u; traži od Komisije da istovremeno strogo nadzire postojeće državne monopole i zakonitost natječaja za davanje koncesija kako bi spriječila svako prekomjerno narušavanje tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | upozorava na učinak narušavanja koji državne potpore mogu imati u pogledu funkcioniranja unutarnjeg tržišta; podsjeća na stroge zahtjeve za primjenu članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a; napominje da se većina odluka o pitanjima borbe protiv monopola i državnoj potpori donosi na nacionalnoj razini; stoga smatra da bi Komisija trebala pratiti i poduzimati mjere za osiguranje dosljedne politike na unutarnjem tržištu; poziva Komisiju na pokretanje programa za bolje usmjerenu državnu potporu; pozdravlja stalne napore koje Komisija ulaže kako bi se pojasnili različiti aspekti definicije državne potpore, kako pokazuje Obavijest Komisije o pojmu državne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a; osobito primjećuje napore koji se ulažu u pojašnjenje pojmova „poduzetnik” i „gospodarska djelatnost”; međutim, napominje da je i dalje teško odrediti jasnu razliku između gospodarskih i negospodarskih aktivnosti; nadalje, ističe da je ispravno tumačenje Ugovora zadaća Suda Europske unije; poziva Komisiju da pri primjeni pravila EU-a o državnim potporama nastavi posvećivati posebnu pozornost pružanju usluga od općeg gospodarskog interesa, uključujući energetiku, prijevoz i telekomunikacije, osobito u kontekstu državne potpore namijenjene izoliranim, udaljenim ili perifernim regijama u Uniji; napominje da bi pri primjeni državnih potpora radi promicanja usluga od općeg interesa trebalo nastojati ostvariti koristi za potrošače i građane, a ne jačati osobne interese; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava činjenicu da oporezivanje primarno ostaje u nacionalnoj nadležnosti jer se u Vijeću mora postići jednoglasnost, te da odabir politike time ovisi o političkom stavu i orijentaciji vlada i parlamenata dotičnih država članica; međutim, napominje da se instrument oporezivanja može upotrebljavati za dodjelu državne potpore poduzećima, čime može doći do stvaranja nejednakih uvjeta na unutarnjem tržištu; stoga ističe da je potrebno zajamčiti da se nacionalnim poreznim politikama ne narušava pošteno tržišno natjecanje te da se tako porezna politika i politika tržišnog natjecanja dosljedno primjenjuju na unutarnjem tržištu; pozdravlja činjenicu da je radna skupina za državnu potporu u obliku porezne olakšice postala stalno tijelo; poziva na to da ta radna skupina bude dostatno opremljena ljudskim resursima i alatima za provođenje istražnog postupka; poziva na jasnoću u pogledu istraga o državnoj potpori kad je riječ o takvim pitanjima, uključujući broj predmeta koji se istražuju; naglašava da su na unutarnjem tržištu kažnjeni novi sudionici i društva, uključujući mala i srednja poduzeća, koja ne koriste agresivne porezne prakse; pozdravlja Komisijine temeljite istrage praksi kojima se narušava tržišno natjecanje, kao što su selektivne porezne olakšice i porezne odluke kojima se dopušta zadržavanje prekomjerne dobiti; osobito pozdravlja smjernice navedene u Obavijesti Komisije o pojmu državne potpore kojima su obuhvaćena porezna mišljenja; poziva države članice da napuste nezakonite konkurentske prakse među državama članicama temeljene na neopravdanim fiskalnim poticajima; poziva Vijeće na donošenje prijedloga o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit (CCCTB); izražava žaljenje zbog činjenice da se, prema pravilima EU-a o državnim potporama, neplaćeni porezi koji se naplate od korisnika nezakonite porezne potpore vraćaju zemlji koja je dodijelila potporu; poziva Komisiju da poradi na rješenju tog problema; ističe da bi budući pregovori s Ujedinjenom Kraljevinom trebali uključivati poštovanje pravednog tržišnog natjecanja i jamstvo da Ujedinjena Kraljevina ne smije dodjeljivati državnu potporu u obliku povlaštenih poreznih sporazuma; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava dalekosežnu koncentraciju u lancu opskrbe hranom, pri čemu nekoliko poduzeća predstavlja oligopol na svjetskom tržištu sjemena i pesticida, podjednako na štetu potrošača, poljoprivrednika, okoliša i bioraznolikosti; ističe da će takva struktura poljoprivrednike učiniti još tehnološki i ekonomski ovisnijima o nekoliko globalno integriranih platformi koje nude sve na jednom mjestu, proizvesti ograničenu raznovrsnost sjemena, preusmjeriti trendove u inovacijama na štetu usvajanja proizvodnog modela kojim bi se poštovali okoliš i bioraznolikost te u konačnici, kao rezultat smanjenog tržišnog natjecanja, stvoriti manje inovacija i slabiju kvalitetu konačnih proizvoda; zahtijeva od Komisije da, uzimajući u obzir pad prihoda poljoprivrednih gospodarstava, posebno kod malih poljoprivrednika, usmjeri svoje djelovanje na omogućivanje pristojnih prihoda za poljoprivredne proizvođače, posebno mala i srednja poljoprivredna gospodarstva; |
| --- | --- |

41.

| 42. | smatra da je nužno da Komisija podrobnije kontrolira upotrebu patenata u području poljoprivrede; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja inicijative kao što je okvir za pametna sela kojim se naselja potiče na veću fleksibilnost, bolje iskorištavanje resursa i aktivnije sudjelovanje u natjecanju jedinstvenog tržišta, kao i na poboljšanje njihove privlačnosti i kvalitete života seoskog stanovništva; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prepoznaje potencijal tehnologije lančanih blokova za financijske usluge; međutim, upozorava da se mora urediti primjena te tehnologije za prikupljanje sredstava radi izbjegavanja prekomjernog dampinga u odnosu na uređena financijska tržišta, rizika za ulagače i rizika od pranja novca; u tom pogledu poziva Komisiju da predloži regulatorni okvir za inicijalne ponude povezane s kriptovalutama (ICO); |
| --- | --- |

44.

| 45. | izražava zabrinutost zbog Komisijinog nedavnog odobrenja za spajanje Bayera i Monsata i njezinog priznanja da je u toj odluci zanemarila ciljeve UFEU-a, osobito sigurnosti hrane, zaštite potrošača, okoliša i klime; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smatra da je važno poduzeti mjere protiv poduzeća koja se miješaju u faze trgovanja i raspodjele u poljoprivrednom lancu i koja narušavaju poljoprivredna tržišta, zbog čega se smanjuju prihodi poljoprivrednika i povećavaju cijene za potrošače; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja pristup Komisije da se pri ocjenjivanju horizontalnih spajanja sve više usmjerava na tržišno natjecanje u pogledu inovacija, osobito u spajanjima koja uključuju tržišta usmjerena na istraživanje i razvoj i primjećuje da bi spajanja trebalo procjenjivati iz perspektive cijelog unutarnjeg tržišta; također traži od Komisije da podnese reviziju Uredbe EZ-a o koncentracijama i analizira u kojoj mjeri treba imati ovlasti, kao što je trenutno slučaj s nekoliko država članica, za usvajanje mjera za zaštitu europskog javnog reda te prava i načela UFEU-a i Povelje EU-a o temeljnim pravima, uključujući zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponavlja preliminaran zaključak Komisije da je Google zloupotrijebio svoj dominantan položaj tražilice time što je svojim proizvodima dao nezakonitu prednost; ističe da je za okončanje takve zlouporabe potrebno potpuno strukturno odvajanje općih i specijaliziranih usluga pretraživanja poduzeća; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primjećuje da Sud Europske unije tumači članak 101. UFEU-a uzimajući u obzir različite ciljeve Ugovora; međutim, naglašava da se usko tumačenje članka 101. UFEU-a u Komisijinim horizontalnim smjernicama sve više smatra preprekom suradnji manjih sudionika na tržištu za donošenje viših društvenih standarda i standarda zaštite okoliša; smatra da bi Komisija trebala stvoriti pravnu sigurnost u pogledu uvjeta u skladu s kojima bi se kolektivni ugovori proizvođačkih organizacija, uključujući zadruge, udruženja i međusektorske organizacije proizvođača koji se sklapaju u cijelom lancu opskrbe hranom radi održivosti i pravednih radnih standarda, trebali ocjenjivati u skladu s pravom tržišnog natjecanja, te da bi trebalo poticati takve inicijative u okviru politike tržišnog natjecanja; ističe da se tim pristupom ne smije spriječiti proizvodnja robe s nižim cijenama, osobito u sektorima s cjenovno osjetljivijim potrošačima; ističe također važnost načela proporcionalnosti, što znači da ograničenje tržišnog natjecanja ne može prelaziti ono što je nužno za ostvarenje općeg interesa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava zajednički dogovorene ciljeve energetske unije i posebno ukazuje na dimenziju sigurnosti, dekarbonizacije gospodarstva, solidarnosti i povjerenja; ističe važnost osiguranja da se europska energetska tržišta temelje na vladavini prava, tržišnom natjecanju, raznolikosti izvora i dobavljača energije, predvidljivosti i transparentnosti te važnost da se tržišne operatere, s poslovnim nastanom u Uniji ili u trećoj zemlji, spriječi da na štetu konkurenata i potrošača osigura dominantan položaj; u tom pogledu poziva na povećani nadzor takvih tržišnih operatera i, prema potrebi, mjere i obveze nametnute u odnosu na njih; primjećuje da je potrebno na odgovarajući način osobito se suočiti sa strategijom podjele tržišta plina EU-a koju primjenjuju određena energetska poduzeća te time i s potencijalnim kršenjem protumonopolskih pravila EU-a; nadalje uviđa da pravno obvezujuće obveze koje su države članice preuzele u okviru Pariškog klimatskog sporazuma neće biti ostvarene bez konkretnih državnih mjera za promicanje, omogućavanje i stvaranje poticaja za proizvodnju i upotrebu energije iz obnovljivih izvora; prima na znanje predstojeću reviziju smjernica o državnoj potpori i energiji koje više neće isključivati dva sektora koja imaju najveću korist od državnih potpora, nuklearnu energiju i izvlačenje fosilnih goriva, i koje će predviđati veću fleksibilnost za energiju iz obnovljivih izvora koju proizvode potrošači; naglašava važnost dovršavanja energetske unije integracijom tržišta, osobito ulaganjem u interkonekcijske vodove, prema potrebi, te na temelju tržišnih uvjeta i komercijalnog potencijala, kao i povećanjem kapaciteta trgovanja u postojećim interkonekcijskim vodovima; stoga naglašava da sva odobrenja državnih potpora za mehanizme kapaciteta moraju podlijegati ispitivanju stroge nužnosti koje uključuje ispitivanje alternativnih mjera, osobito učinkovitiju uporabu postojećih interkonekcijskih vodova; naglašava da mehanizmi za razvoj kapaciteta često predstavljaju znatne troškove za potrošače i funkcioniraju kao „skrivena” potpora kojom se podupire neisplative i onečišćujuće elektrane, zbog čega je nužno osigurati da ti programi ne budu otvoreni prema imovini koja najviše zagađuje okoliš pri odobravanju državne potpore koja im se dodjeljuje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe potrebu za poboljšanom transparentnošću pri razmatranju javno-privatnih partnerstava kako bi se smanjila mogućnost da ih partneri iz privatnog sektora upotrebljavaju za osiguranje konkurentske prednosti nad svojim konkurentima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja istragu Komisije o načinima određivanja cijena životno važnih lijekova, osobito u predmetu koji obuhvaća Aspen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe važnost dodjele istih prava svim zračnim prijevoznicima prilikom letenja u EU ili iz EU-a; sa žaljenjem potvrđuje da to nije uvijek tako za zračne prijevoznike iz EU-a koji posluju izvan EU-a, a koji podliježu nepoštenim praksama koje utječu na tržišno natjecanje; poziva Komisiju na borbu protiv praksi protivnih tržišnom natjecanju kojima se narušava i zakonodavstvo o zaštiti potrošača; ponovno ističe potrebu za osiguranjem pravednog tržišnog natjecanja između zračnih prijevoznika EU-a i zračnih prijevoznika iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava važnost konkurentnog prometnog sektora; primjećuje da jedinstveno tržište u području prijevoza treba nadopuniti, pri čemu je najrascjepkaniji željeznički sektor; pozdravlja korake koje je Komisija poduzela za poticanje dovršetka i poboljšanog rada unutarnjeg tržišta za cestovni prijevoz putnika; |
| --- | --- |

54.

| 55. | potvrđuje da novi infrastrukturni projekti, uključujući one koji državu članicu povezuju s trećom zemljom, moraju biti predmet zakonodavstva Unije, osobito pravila o razdvajanju i određivanju cijena na tržištu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe važnost i potrebu za odgovarajućim financijskim i ljudskim resursima u Glavnoj upravi Komisije za tržišno natjecanje, kao i u nadležnim nacionalnim tijelima, kao i informatičkim i digitalnim stručnim znanjem potrebnim za rješavanje izazova koje donosi gospodarstvo temeljeno na podacima i algoritmu; u tom pogledu podržava predloženi potprogram za tržišno natjecanje u sklopu programa za jedinstveno tržište unutar višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava da Komisija, kada donosi odluke o tržišnom natjecanju, mora gledati na međunarodno tržište kao na jedno jedinstveno tržište, a ne kao na niz neovisnih lokalnih ili nacionalnih tržišta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava da je međunarodna suradnja nužna za učinkovitu provedbu načela prava tržišnog natjecanja i sprečavanje nedosljednosti u pravnim lijekovima i ishodima mjera provedbe; smatra da je sudjelovanje u poštenim i transparentnim raspravama u tom smislu najbolji način za poboljšanje pravila o tržišnom natjecanju i praksi na svjetskoj razini; podržava aktivno sudjelovanje Komisije te nacionalnih i, kada je to primjenjivo, regionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje u Međunarodnoj mreži za tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja Direktivu ECN+ koja će znatno poboljšati učinkovitu i dosljednu primjena prava EU-a o tržišnom natjecanju diljem Unije na način da se osigura da nacionalna nadležna tijela imaju na raspolaganju odgovarajuće alate, sredstva i zaštitne mjere za neovisnost, uključujući transparentan proces odabiranja i imenovanja svog rukovodstva, čime im se omogućava uvođenje odvraćajućih kazni u slučaju kršenja tržišnog natjecanja; cijeni prijevremenu pomoć koju je Komisija pružila državama članicama u vezi s provedbom ove Direktive; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da osigura da se svim budućim trgovinskim sporazumima stvore jednaki uvjeti u pogledu tržišnog natjecanja i državnih potpora; ističe da bi se državne potpore trebale dozvoliti samo u iznimnim i opravdanim slučajevima uređenima zakonom kako se ne bi narušilo tržišno natjecanje i da bi trebalo dopustiti iznimke i obrazloženja povezane s postizanjem ciljevima Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama; podsjeća da i tijela za zaštitu tržišnog natjecanja moraju djelovati na globalnoj razini kao i poduzeća koja nadziru jer su širenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija i pojavljivanje digitalne ekonomije doveli do prevelike tržišne koncentracije i koncentracije moći u nekim sektorima; smatra da su globalna pravila o tržišnom natjecanju i najviši stupanj koordinacije između tijela nadležnih za tržišno natjecanje, među ostalim u pogledu razmjene informacija tijekom postupaka tržišnog natjecanja, preduvjeti za razvoj pravedne trgovine na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

60.

| 61. | podsjeća da bi međunarodni sporazumi o trgovini i ulaganjima trebali sadržavati posebno i iscrpno poglavlje o tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisiju da pojača svoje napore te pokaže ambicioznost u otvaranju međunarodnih tržišta javne nabave i osiguravanju većeg pristupa javno-privatnim partnerstvima u trećim zemljama za europska poduzeća; smatra da je potrebno smanjiti asimetrije u pristupu ugovorima o javnoj nabavi između Unije i trećih zemalja, poput SAD-a i Kine; poziva sve trgovinske partnere EU-a da europskim poduzećima i radnicima bez diskriminacije omoguće pristup svojim tržištima javne nabave; pozdravlja novu raspravu o instrumentu za međunarodnu javnu nabavu u kojem se utvrđuje da je potrebna recipročnost u slučajevima u kojima trgovinski partneri ograničavaju pristup njihovim tržištima javne nabave i poziva Europsko vijeće da ga brzo usvoji; podržava napore Komisije u pogledu otvaranja tržišta javne nabave trećih zemalja kroz bilateralna trgovinska partnerstva; podsjeća da bi trgovačka društva koja posluju u netržišnim uvjetima i koja posluju prema geopolitičkim okolnostima mogla potući gotovo svakog konkurenta u europskim postupcima javne nabave; poziva Komisiju da nadzire natječaje za javnu nabavu i spriječi da europska poduzeća i radnici trpe zbog nelojalne konkurencije poduzeća pod državnom upravom; |
| --- | --- |

62.

| 63. | podsjeća da je borba protiv nepoštenih poslovnih praksi, uključujući s pomoću politike tržišnog natjecanja, nužna da bi se zajamčili jednaki uvjeti na svjetskoj razini na korist potrošača, radnika i poduzeća te da je to jedan od prioriteta trgovinske strategije Unije; naglašava da se u dokumentu za razmatranje o svladavanju globalizacije navodi da Unija mora poduzeti korake kako bi ponovno uspostavila poštene uvjete tržišnog natjecanja; pozdravlja uključivanje odredbi o politici tržišnog natjecanja u Sporazum o gospodarskom partnerstvu s Japanom i Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum s Kanadom; međutim, žali što te odredbe još uvijek imaju ograničeno područje primjene i ne pružaju učinkovite mehanizme provedbe i rješavanja sporova; skreće pozornost na važnost uključivanja ambicioznih odredbi o natjecanju u sve trgovinske sporazume i njihove provedbe kako bi se zajamčila poštena pravila; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pozdravlja prijedlog za uspostavljanje europskog okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja; smatra da je to koristan instrument za zaštitu europskih poduzeća od strateških interesa i nepoštenih tržišnih praksi, koje mogu naštetiti sigurnosti ili javnom poretku, i za očuvanje poštovanja načela poštenog tržišnog natjecanja u EU-u; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava važnost antisubvencijskog instrumenta u borbi protiv nepoštenog tržišnog natjecanja na svjetskoj razini te u uspostavljanju jednakih uvjeta kao za pravila EU-a o državnim potporama; u tom kontekstu žali što je 2017. Narodna Republika Kina još jednom uvela najveći broj novih trgovinskih prepreka za europska poduzeća i radnike i što je bila umiješana u većinu europskih slučajeva nedozvoljenih državnih potpora; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zabrinut je zbog carinske politike SAD-a i njezinog utjecaja na konkurentnost europskih poduzeća; ističe da bi napori Komisije da uravnoteži trgovinske odnose s SAD-om trebali biti strogi, ali uravnoteženi, razmjerni i usklađeni s pravilima Svjetske trgovinske organizacije-a; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisiju da pojača napore u promicanju poštenog tržišnog natjecanja, uključujući borbom protiv neopravdanog korištenja carinskih prepreka i subvencija na globalnom tržištu, putem jače suradnje s drugim zemljama na forumima poput WTO-a, Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD), Konferenciji Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju, skupine G20 i Svjetske banke; podsjeća na posao koji je između 1996. i 2004. odrađen u okviru Svjetske trgovinske organizacije u pogledu međuodnosa trgovinske politike i politike tržišnog natjecanja te žali što to pitanje kasnije nije bilo dio programa rada WTO-a; naglašava da odredbe u sporazumima Svjetske trgovinske organizacije, kao što je članak 9. Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS), predstavljaju temelj za daljnju suradnju među članicama WTO-a u području tržišnog natjecanja; stoga poziva na postizanje novog napretka na 12. ministarskoj konferenciji WTO-a u jamčenju poštenog međunarodnog tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | izražava zabrinutost zbog navodne nemogućnosti WTO-a da se uhvati u koštac s netržišnim gospodarstvima i riješi problem narušavanja tržišnog natjecanja uzrokovan državnim subvencijama i intervencijama, usprkos tome što vjeruje u temeljnu ulogu WTO-a; pozdravlja trostrano djelovanje SAD-a, Japana i EU-a da ga reformiraju u skladu s tim; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisiju da poveća potporu malim i srednjim poduzećima u EU-u kako bi mogla štititi i provoditi svoja prava u slučaju nepoštenih trgovačkih praksi poput dampinga i subvencioniranja od strane zemalja izvan EU-a; u tom kontekstu prepoznaje napore Komisije u borbi protiv nepoštenog tržišnog natjecanja u istaknutim slučajevima protiv poznatih društava, ali ističe da je osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja u slučaju malih i srednjih poduzeća također iznimno važno; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ističe da je učinkovita provedba odredbi o održivom razvoju trgovačkih sporazuma važna za unapređenje uvjeta života u zemljama partnerima i zaštiti europskih poduzeća od nepoštene konkurencije; pozdravlja uvođenje ekoloških i socijalnih kriterija u postupku reformiranje mjera protiv državnih potpora i antidampinških mjera. |
| --- | --- |

70.

| 71. | ističe da se, iako se europska politika tržišnog natjecanja primjenjuje s ciljem zaštite poštenog tržišnog natjecanja među svim akterima na unutarnjem tržištu, s posebnim naglaskom na interesima potrošača, njome ne ostvaruju željeni rezultati jer su poljoprivredni proizvođači suočeni s neprihvatljivo velikim pritiskom zbog nejednakosti u lancu opskrbe hranom; smatra da bi interesi potrošača i poljoprivrednih proizvođača trebali imati jednaku težinu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | smatra da su zbog specifičnih obilježja poljoprivrednih djelatnosti kolektivne organizacije neophodne za jačanje položaja primarnih proizvođača u prehrambenom lancu i ostvarenje ciljeva ZPP-a, kako su utvrđeni u članku 39. UFEU-a, te da se stoga kolektivne aktivnosti koje provode organizacije proizvođača i njihova udruženja, uključujući planiranje proizvodnje, pregovore o prodaji i ugovorne aranžmane, moraju smatrati kompatibilnima s člankom 101. UFEU-a; ističe da se povezivanjem poljoprivrednika u okviru organizacija proizvođača jača njihov položaj u lancu opskrbe; |
| --- | --- |

72.

| 73. | smatra da je model međustrukovne organizacije uspješan način sektorskog upravljanja s obzirom na to da se njime strukturira i organizira razmjena između svih dionika u sektoru, koji su pravedno zastupljeni u strukturi organizacije, omogućavanjem prijenosa ekonomskih i tehničkih informacija, poboljšanja transparentnosti tržišta i bolje podjele rizika i koristi; smatra da bi se ZPP-om trebali olakšati različiti, pravilno strukturirani modeli suradnje, kao što je ovaj postojeći, kako bi se olakšalo osnivanje međustrukovnih organizacija na europskoj razini; |
| --- | --- |

73.

| 74. | smatra da, u skladu s trenutačnim trendom, treba dodatno ojačati nadležnosti organizacija proizvođača i međusektorskih organizacija kako bi se pregovaračka moć poljoprivrednika mogla izjednačiti s pregovaračkom snagom trgovaca na malo u lancu opskrbe hranom; smatra da bi trebalo povećati sufinanciranje EU-a za osnivanje i rad tih organizacija; |
| --- | --- |

74.

| 75. | traži od Komisije da olakša provedbu kolektivnih instrumenata za upravljanje tržištem u slučaju kriza s pomoću alata koji ne iziskuju javna sredstva, kao što je povlačenje proizvoda ostvareno u okviru dogovora između subjekata u prehrambenom lancu; smatra da bi takvu mjeru mogle primjenjivati same međustrukovne organizacije; |
| --- | --- |

75.

| 76. | smatra da ulazak proizvoda na europsko tržište iz trećih zemalja koje ne ispunjavaju iste socijalne, zdravstvene i okolišne standarde stvara nepošteno tržišno natjecanje za europske proizvođače; poziva, stoga, na zaštitu osjetljivih sektora i sustavnu primjenu načela uzajamnosti i usklađenosti u pogledu poljoprivrednih proizvoda, kako u budućim tako i u tekućim trgovinskim pregovorima; poziva Komisiju da taj aspekt uključi u pregovore o Brexitu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | naglašava da bi pristup unutarnjem tržištu EU-a trebao ovisiti o poštovanju sanitarnih, fitosanitarnih i okolišnih standarda; traži od Komisije da promiče ekvivalentnost mjera i kontrola između trećih zemalja i EU-a u području standarda zaštite okoliša i sigurnosti hrane kako bi se zajamčilo pošteno tržišno natjecanje; napominje da najviši standardi zaštite okoliša i dobrobiti životinja mogu podrazumijevati više troškove te da stoga snižavanje standarda može dovesti do nekonkurentnog ponašanja; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ističe da klimatske katastrofe, čije su žrtve poljoprivrednici, utječu na tržište i oslabljuju njihov položaj u lancu opskrbe hranom; podsjeća na to da se u antidampinškim pravilima EU-a (10) koja se, među ostalim, primjenjuju na poljoprivredni sektor smatra da se okolišnim dampingom stvara nepošteno tržišno natjecanje; zahtijeva da se u obzir uzmu interesi europskih građana koji traže održivo društvo prihvatljivo za okoliš; stoga poziva Komisiju, vodeći računa o funkcioniranju jedinstvenog tržišta i koristima za društvo u cjelini, da omogući izuzeća od pravila o tržišnom natjecanju kako bi se olakšala suradnja, i na horizontalnoj i na vertikalnoj razini, u kontekstu inicijativa za održivost; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ističe da se pojam „poštene cijene” ne bi trebao smatrati najnižom mogućom cijenom za potrošača, već bi to trebala biti razumna cijena koja svim stranama u lancu opskrbe hranom omogućuje pravedne prihode; naglašava da potrošači imaju i druge interese osim niskih cijena, uključujući dobrobit životinja, okolišnu održivost, ruralni razvoj, inicijative za smanjenje upotrebe antibiotika i sprečavanje antimikrobne otpornosti itd.; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja činjenicu da se Skupnom uredbom (11) uvode postupci kojima skupina poljoprivrednika može od Komisije tražiti neobvezujuće mišljenje o sukladnosti kolektivne aktivnosti s općim odstupanjem od pravila o tržišnom natjecanju na temelju članka 209. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007, (Uredbe o jedinstvenom ZOT-u); u svjetlu preporuke Radne skupine za tržišta poljoprivrednih proizvoda poziva Komisiju da pojasni područje primjene općeg odstupanja za poljoprivredu i njegovo preklapanje s odstupanjima utvrđenima u člancima 149. i 152. te da preciznije utvrdi iznimke kako bi suspenzija primjene članka 101. UFEU-a, kad je to potrebno, bila provediva i ostvariva; |
| --- | --- |

80.

| 81. | podsjeća da je pojedinačna gornja granica za de minimis potpore u poljoprivrednom sektoru bila udvostručena 2013. (sa 7 500 EUR na 15 000 EUR) radi suočavanja sa sve češćim klimatskim, zdravstvenim i gospodarskim krizama; ističe da je istodobno nacionalna gornja granica de minimis potpora tek malo prilagođena (s 0,75 % na 1 % vrijednosti nacionalne poljoprivredne proizvodnje), čime je smanjen manevarski prostor država da pomognu poljoprivrednim gospodarstvima u teškoćama; stoga podržava prijedlog Komisije da se državama članicama i regijama omogući veća fleksibilnost u okviru pravila de minimis za poljoprivredu; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pozdravlja novosti koje se uvode Skupnom uredbom kako bi se olakšala primjena odredbi članka 222. Uredbe o jedinstvenom ZOT-u, čime se omogućavaju privremena odstupanja od prava tržišnog natjecanja; međutim, poziva Komisiju da pojasni primjenu članaka 219. i 222. Uredbe o jedinstvenom ZOT-u, u vezi s provedbom mjera u slučaju tržišnih poremećaja i ozbiljnih neravnoteža na tržištu, s obzirom na to da pravna nesigurnost koja je trenutačno prisutna u pogledu obaju članaka dovodi do toga da ih nitko ne primjenjuje zbog straha od moguće neusklađenosti s pravilima tijela nadležnih za tržišno natjecanje u državama članicama; |
| --- | --- |

82.

| 83. | podsjeća na to da je došlo do znatnog horizontalnog i vertikalnog restrukturiranja, što je dovelo do daljnje konsolidacije u već ionako koncentriranoj industriji sjemena, agrokemijskoj industriji, sektoru životinjske genetike i industriji poljoprivrednih strojeva, kao i u sektorima prerade i maloprodaje; poziva Komisiju da, u tom kontekstu i nakon što je grupa Bayer kupila poduzeće Monsanto, koji zajedno kontroliraju približno 24 % svjetskog tržišta pesticida i 29 % svjetskog tržišta sjemena, osigura zaštitu interesa poljoprivrednika, građana i okoliša u EU-u |
| --- | --- |

83.

| 84. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, nacionalnim i, ovisno o slučaju, regionalnim tijelima država članica nadležnima za tržišno natjecanje te nacionalnim parlamentima država članica. |
| --- | --- |

84.

---

(1)  SL L 187, 26.6.2014., str. 1.

(2)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

(3)  SL C 93, 24.3.2017., str. 71.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0187.

(5)  SL C 252, 18.7.2018., str. 78.

(6)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(7)  „Privatnost i tržišno natjecanje u doba velike količine podataka: veza između zaštite podataka, prava tržišnog natjecanja i zaštite potrošača u digitalnom gospodarstvu”, preliminarno mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka, ožujak 2014., https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/14-03-26_competitition_law_big_data_en.pdf

(8)  COM(2018)0147, COM(2018)0148 i C(2018)1650.

(9)  Zajedničko vlasništvo institucionalnih ulagača i njegov utjecaj na tržišno natjecanje, OECD, 5. i 6. prosinca 2017.

(10)  COM(2013)0192.

(11)  Uredba (EU) 2017/2393 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2017. o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 o potpori ruralnom razvoju iz Europskoga poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), (EU) br. 1306/2013 o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike, (EU) br. 1307/2013 o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike, (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i (EU) br. 652/2014 o utvrđivanju odredaba za upravljanje rashodima koji se odnose na prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja te na biljno zdravstvo i biljni reprodukcijski materijal (SL L 350, 29.12.2017., str. 15.).

---

PREPORUKE

Europski parlament

Utorak, 15. siječnja 2019.

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/199 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/199

---

P8_TA(2019)0004

Sveobuhvatni sporazum između EU-a i Kirgistana

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 15. siječnja 2019. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Sveobuhvatnom sporazumu između EU-a i Kirgiske Republike (2018/2118(INI))

(2020/C 411/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća EU 2017/... od 9. listopada 2017. o ovlašćivanju Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku za otvaranje pregovora i pregovaranje, u ime Europske unije, o odredbama Sveobuhvatnog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, koje su u nadležnosti Unije (11436/1/17 REV 1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća EU 2017/... od 9. listopada 2017. o ovlašćivanju Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku za otvaranje pregovora i pregovaranje, u ime Europske unije, o odredbama Sveobuhvatnog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, koje su u nadležnosti Unije (11436/1/17 REV 1),

| — | uzimajući u obzir Odluku predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća 9. listopada 2017., o ovlašćivanju Europske komisije za otvaranje pregovora i pregovaranje, u ime država članica, o odredbama koje su u nadležnosti država članica, a koje su dio Sveobuhvatnog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike (11438/1/17 REV 1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća 9. listopada 2017., o ovlašćivanju Europske komisije za otvaranje pregovora i pregovaranje, u ime država članica, o odredbama koje su u nadležnosti država članica, a koje su dio Sveobuhvatnog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike (11438/1/17 REV 1),

| — | uzimajući u obzir da su članak 37. Ugovora o Europskoj uniji i članak 91., članak 100. stavak 2. te članci 207. i 209. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predložene pravne osnove za taj novi sveobuhvatni sporazum, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da su članak 37. Ugovora o Europskoj uniji i članak 91., članak 100. stavak 2. te članci 207. i 209. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predložene pravne osnove za taj novi sveobuhvatni sporazum,

| — | uzimajući u obzir postojeći Sporazum o partnerstvu i suradnji (SPS) između EU-a i Kirgiske Republike na snazi od 1999., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postojeći Sporazum o partnerstvu i suradnji (SPS) između EU-a i Kirgiske Republike na snazi od 1999.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o stanju provedbe strategije EU-a za srednju Aziju (1) i svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o provedbi i preispitivanju strategije EU-a za srednju Aziju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o stanju provedbe strategije EU-a za srednju Aziju (1) i svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o provedbi i preispitivanju strategije EU-a za srednju Aziju (2),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kirgistanu, posebno one od 15. siječnja 2015. (3), 8. srpnja 2010. (4) i 6. svibnja 2010. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kirgistanu, posebno one od 15. siječnja 2015. (3), 8. srpnja 2010. (4) i 6. svibnja 2010. (5),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 16. listopada 2017. o stanju u Kirgiskoj Republici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 16. listopada 2017. o stanju u Kirgiskoj Republici,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog parlamenta, Misije za promatranje izbora (IEOM), Organizacije za sigurnost i suradnju u Uredu Europe za demokratske institucije i ljudska prava (OESS/ODIHR) o predsjedničkim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog parlamenta, Misije za promatranje izbora (IEOM), Organizacije za sigurnost i suradnju u Uredu Europe za demokratske institucije i ljudska prava (OESS/ODIHR) o predsjedničkim izborima,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju koju je 13. Odbor za parlamentarnu suradnju između EU-a i Kirgistana donio 3. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju koju je 13. Odbor za parlamentarnu suradnju između EU-a i Kirgistana donio 3. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Europske unije od 2. veljače 2016. da se Kirgiskoj Republici dodijeli status OSP+, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europske unije od 2. veljače 2016. da se Kirgiskoj Republici dodijeli status OSP+,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 22. listopada 2013. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o makrofinancijskoj pomoći Kirgiskoj Republici (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 22. listopada 2013. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o makrofinancijskoj pomoći Kirgiskoj Republici (6),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0450/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0450/2018),

| A. | budući da su u prosincu 2017. EU i Kirgistan započeli pregovore o sveobuhvatnom sporazumu, kojim bi se zamijenio sadašnji Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Kirgistana, s ciljem jačanja i produbljivanja suradnje u područjima od obostranog interesa na temelju zajedničkih vrijednosti demokracije, vladavine prava i dobrog upravljanja, a unutar novog pravnog okvira; |
| --- | --- |

A.

budući da su u prosincu 2017. EU i Kirgistan započeli pregovore o sveobuhvatnom sporazumu, kojim bi se zamijenio sadašnji Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Kirgistana, s ciljem jačanja i produbljivanja suradnje u područjima od obostranog interesa na temelju zajedničkih vrijednosti demokracije, vladavine prava i dobrog upravljanja, a unutar novog pravnog okvira;

| B. | budući da će biti potrebna suglasnost Parlamenta da bi sveobuhvatni sporazum stupio na snagu; |
| --- | --- |

B.

budući da će biti potrebna suglasnost Parlamenta da bi sveobuhvatni sporazum stupio na snagu;

| 1. | preporučuje Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku: |
| --- | --- |

1.

Opća načela

| (a) | da pregovaraju i donesu ambiciozan, sveobuhvatan i uravnotežen sporazum između EU-a i Kirgistana kojim će se zamijeniti Sporazum o partnerstvu i suradnji iz 1999. i koji je osnova za snažne i trajne odnose te stabilan, siguran i održiv razvoj obiju strana; |
| --- | --- |

(a)

da pregovaraju i donesu ambiciozan, sveobuhvatan i uravnotežen sporazum između EU-a i Kirgistana kojim će se zamijeniti Sporazum o partnerstvu i suradnji iz 1999. i koji je osnova za snažne i trajne odnose te stabilan, siguran i održiv razvoj obiju strana;

| (b) | da utvrde kratkoročne i dugoročne strateške perspektive u okviru sveobuhvatnog sporazuma te niz jasno utvrđenih i strukturiranih ciljeva za suradnju s Kirgistanom; da ulože dodatne napore i prodube odnos kako bi EU postao vidljiviji i djelotvorniji u zemlji i u regiji; |
| --- | --- |

(b)

da utvrde kratkoročne i dugoročne strateške perspektive u okviru sveobuhvatnog sporazuma te niz jasno utvrđenih i strukturiranih ciljeva za suradnju s Kirgistanom; da ulože dodatne napore i prodube odnos kako bi EU postao vidljiviji i djelotvorniji u zemlji i u regiji;

| (c) | da potaknu tržišno gospodarstvo donošenjem konkretnih socijalnih i gospodarskih koristi za građane obiju strana; da poštuju pravila tržišnog natjecanja i pravne sigurnosti, uključujući putem jačanja neovisnih i transparentnih institucija; |
| --- | --- |

(c)

da potaknu tržišno gospodarstvo donošenjem konkretnih socijalnih i gospodarskih koristi za građane obiju strana; da poštuju pravila tržišnog natjecanja i pravne sigurnosti, uključujući putem jačanja neovisnih i transparentnih institucija;

| (d) | da se osigura čvrst angažman na obje strane u pogledu poštovanja demokratskih načela, ljudskih prava i vladavine prava, uz potpuno poštovanje kriterija koji su obvezni za status OSP+ koji je odobren Kirgiskoj Republici, uključujući ratificiranje relevantnih međunarodnih konvencija i učinkovitu provedbu zaključaka i preporuka relevantnih nadzornih tijela uspostavljenih u skladu s tim konvencijama; da omoguće i provode redovan dijalog o pitanjima povezanima s ljudskim pravima koja su važna objema stranama i koji je usmjeren na rezultate, a u kojemu bi trebala sudjelovati tijela vlasti i civilno društvo u cilju osnaživanja institucijskog okvira i javnih politika; da naglase konstruktivno članstvo Kirgistana u Vijeću UN-a za ljudska prava tijekom razdoblja 2016. – 2018. i potaknu njegovo daljnje sudjelovanje na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(d)

da se osigura čvrst angažman na obje strane u pogledu poštovanja demokratskih načela, ljudskih prava i vladavine prava, uz potpuno poštovanje kriterija koji su obvezni za status OSP+ koji je odobren Kirgiskoj Republici, uključujući ratificiranje relevantnih međunarodnih konvencija i učinkovitu provedbu zaključaka i preporuka relevantnih nadzornih tijela uspostavljenih u skladu s tim konvencijama; da omoguće i provode redovan dijalog o pitanjima povezanima s ljudskim pravima koja su važna objema stranama i koji je usmjeren na rezultate, a u kojemu bi trebala sudjelovati tijela vlasti i civilno društvo u cilju osnaživanja institucijskog okvira i javnih politika; da naglase konstruktivno članstvo Kirgistana u Vijeću UN-a za ljudska prava tijekom razdoblja 2016. – 2018. i potaknu njegovo daljnje sudjelovanje na međunarodnoj razini;

| (e) | da doprinesu jačanju multilateralizma i međunarodne suradnje i uspostave zajedničke pristupe suradnji s kirgiskim partnerima radi promicanja međunarodne sigurnosti i učinkovitog nošenja s globalnim izazovima kao što su terorizam, klimatske promjene, migracije i organizirani kriminal te kako bi doprinijeli provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i nove nacionalne razvojne strategije za razdoblje 2018. – 2040.; i, općenitije, stabilizaciji i rastu središnje Azije; |
| --- | --- |

(e)

da doprinesu jačanju multilateralizma i međunarodne suradnje i uspostave zajedničke pristupe suradnji s kirgiskim partnerima radi promicanja međunarodne sigurnosti i učinkovitog nošenja s globalnim izazovima kao što su terorizam, klimatske promjene, migracije i organizirani kriminal te kako bi doprinijeli provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i nove nacionalne razvojne strategije za razdoblje 2018. – 2040.; i, općenitije, stabilizaciji i rastu središnje Azije;

Politički dijalog i međunarodna suradnja

| (f) | da ojačaju politički dijalog i sektorsku suradnju; da zajamče svrsishodan redovan dijalog o svim bitnim pitanjima, oslanjajući se na postojeće formate; |
| --- | --- |

(f)

da ojačaju politički dijalog i sektorsku suradnju; da zajamče svrsishodan redovan dijalog o svim bitnim pitanjima, oslanjajući se na postojeće formate;

| (g) | da ojačaju suradnju u pogledu upravljanja krizama, sprečavanja sukoba, borbe protiv terorizma i organiziranog kriminala, kibernetičkog kriminala, sprečavanja nasilne radikalizacije i prekograničnog kriminala te integriranog upravljanja granicama, uz potpuno poštovanje zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda te u skladu s izmjenama Kaznenog zakona; i da zajamče potpunu usklađenost nacionalnog Zakona br. 150 o borbi protiv ekstremističkih aktivnosti iz 2005. s međunarodnim normama; |
| --- | --- |

(g)

da ojačaju suradnju u pogledu upravljanja krizama, sprečavanja sukoba, borbe protiv terorizma i organiziranog kriminala, kibernetičkog kriminala, sprečavanja nasilne radikalizacije i prekograničnog kriminala te integriranog upravljanja granicama, uz potpuno poštovanje zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda te u skladu s izmjenama Kaznenog zakona; i da zajamče potpunu usklađenost nacionalnog Zakona br. 150 o borbi protiv ekstremističkih aktivnosti iz 2005. s međunarodnim normama;

| (h) | da nadopune odredbe o trgovinskim i gospodarskim odnosima kako bi se poboljšala ulagačka klima i doprinijelo diversifikaciji kirgiskog gospodarstva, čime bi se ostvarila obostrana korist i ojačale pravna sigurnost i regulatorna transparentnost; da podupru dobro upravljanje, funkcionalno sudstvo i smanjenje birokracije i provedu sve dostupne mjere u cilju promicanja održivog gospodarskog razvoja radi učvršćivanja i daljnjeg razvoja multilateralnog i uređenog trgovinskog sustava; da doprinesu pružanju potpore osnivanju i razvoju malih i srednjih poduzeća; da dodatno poboljšaju gospodarske i trgovinske odnose između EU-a i Kirgistana u pogledu statusa OSP+ i pozovu Kirgistan da ispuni međunarodne obveze koje proizlaze iz tog statusa radi poticanja gospodarskog razvoja zemlje; |
| --- | --- |

(h)

da nadopune odredbe o trgovinskim i gospodarskim odnosima kako bi se poboljšala ulagačka klima i doprinijelo diversifikaciji kirgiskog gospodarstva, čime bi se ostvarila obostrana korist i ojačale pravna sigurnost i regulatorna transparentnost; da podupru dobro upravljanje, funkcionalno sudstvo i smanjenje birokracije i provedu sve dostupne mjere u cilju promicanja održivog gospodarskog razvoja radi učvršćivanja i daljnjeg razvoja multilateralnog i uređenog trgovinskog sustava; da doprinesu pružanju potpore osnivanju i razvoju malih i srednjih poduzeća; da dodatno poboljšaju gospodarske i trgovinske odnose između EU-a i Kirgistana u pogledu statusa OSP+ i pozovu Kirgistan da ispuni međunarodne obveze koje proizlaze iz tog statusa radi poticanja gospodarskog razvoja zemlje;

| (i) | da pojačaju suradnju u borbi protiv korupcije, pranja novca i utaje poreza; da uvrste posebne dijelove u kojima se navode jasne i čvrste obveze i mjere za borbu protiv korupcije u svim njezinim oblicima i za provedbu međunarodnih normi i multilateralnih konvencija za borbu protiv korupcije; da u sporazum uvrste odredbe o dobrom poreznom upravljanju i normama transparentnosti kojima se potvrđuje predanost strana primjeni međunarodnih normi u borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza; |
| --- | --- |

(i)

da pojačaju suradnju u borbi protiv korupcije, pranja novca i utaje poreza; da uvrste posebne dijelove u kojima se navode jasne i čvrste obveze i mjere za borbu protiv korupcije u svim njezinim oblicima i za provedbu međunarodnih normi i multilateralnih konvencija za borbu protiv korupcije; da u sporazum uvrste odredbe o dobrom poreznom upravljanju i normama transparentnosti kojima se potvrđuje predanost strana primjeni međunarodnih normi u borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza;

| (j) | da doprinesu jačanju kirgiskog članstva u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji adekvatnim reformama u području stranih ulaganja, carinskih tijela i pristupa međunarodnim tržištima; |
| --- | --- |

(j)

da doprinesu jačanju kirgiskog članstva u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji adekvatnim reformama u području stranih ulaganja, carinskih tijela i pristupa međunarodnim tržištima;

| (k) | da poboljšaju koordiniranje stajališta EU-a i Kirgistana na međunarodnim forumima; |
| --- | --- |

(k)

da poboljšaju koordiniranje stajališta EU-a i Kirgistana na međunarodnim forumima;

| (l) | da postignu bolji dijalog između parlamenta Kirgistana i Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

(l)

da postignu bolji dijalog između parlamenta Kirgistana i Europskog parlamenta;

| (m) | da zajamče da je zbog visokog rizika od prirodnih katastrofa, uključujući potrese, sporazum u velikoj mjeri usmjeren na klimatske promjene i upravljanje vodama te sprečavanje rizika od katastrofa i pripravnost; da podupru napore koje Kirgistan ulaže u zaštitu okoliša, kao i njegove snažne napore u pogledu održivog razvoja; |
| --- | --- |

(m)

da zajamče da je zbog visokog rizika od prirodnih katastrofa, uključujući potrese, sporazum u velikoj mjeri usmjeren na klimatske promjene i upravljanje vodama te sprečavanje rizika od katastrofa i pripravnost; da podupru napore koje Kirgistan ulaže u zaštitu okoliša, kao i njegove snažne napore u pogledu održivog razvoja;

Institucionalne odredbe

| (n) | da zajamče prijenos pregovaračkih smjernica Europskom parlamentu, podložno pravilima o povjerljivosti, omoguće Parlamentu odgovarajuću kontrolu pregovaračkog postupka te dosljedno ispunjavaju međuinstitucijske obveze koje proizlaze iz članka 218. stavka 10. UFEU-a, u skladu s kojima se Parlament odmah i u potpunosti izvješćuje o svim fazama tog postupka; |
| --- | --- |

(n)

da zajamče prijenos pregovaračkih smjernica Europskom parlamentu, podložno pravilima o povjerljivosti, omoguće Parlamentu odgovarajuću kontrolu pregovaračkog postupka te dosljedno ispunjavaju međuinstitucijske obveze koje proizlaze iz članka 218. stavka 10. UFEU-a, u skladu s kojima se Parlament odmah i u potpunosti izvješćuje o svim fazama tog postupka;

| (o) | da omoguće razmjenu svih dokumenata u vezi s pregovorima, kao što su zapisnici i nacrti pregovaračkih tekstova, te da periodično izvještavaju Parlament; |
| --- | --- |

(o)

da omoguće razmjenu svih dokumenata u vezi s pregovorima, kao što su zapisnici i nacrti pregovaračkih tekstova, te da periodično izvještavaju Parlament;

| (p) | da na svim razinama osiguraju poštovanje uvriježene prakse da se novi sporazumi ne primjenjuju privremeno dok Parlament ne da suglasnost; |
| --- | --- |

(p)

da na svim razinama osiguraju poštovanje uvriježene prakse da se novi sporazumi ne primjenjuju privremeno dok Parlament ne da suglasnost;

| (q) | da ojačaju i prošire postojeću suradnju sadržanu u aktualnom Sporazumu o partnerstvu i suradnji kojim su već uspostavljena sljedeća tijela za suradnju i dijalog:






  — | Vijeće za suradnju na ministarskoj razini; |
| --- | --- | --- |

(q)

da ojačaju i prošire postojeću suradnju sadržanu u aktualnom Sporazumu o partnerstvu i suradnji kojim su već uspostavljena sljedeća tijela za suradnju i dijalog:

—

Vijeće za suradnju na ministarskoj razini;

| — | Odbor za suradnju na razini viših dužnosnika i pododbori u području trgovine i ulaganja te razvoja suradnje; |
| --- | --- |

—

Odbor za suradnju na razini viših dužnosnika i pododbori u području trgovine i ulaganja te razvoja suradnje;

| — | Odbor za parlamentarnu suradnju (OPS); |
| --- | --- |

—

Odbor za parlamentarnu suradnju (OPS);

| (r) | da se pojačanje međuparlamentarnog nadzora unutar ojačanog OPS-a razradi u okviru novog sporazuma, posebno u područjima demokracije, vladavine prava i borbe protiv korupcije: |
| --- | --- |

(r)

da se pojačanje međuparlamentarnog nadzora unutar ojačanog OPS-a razradi u okviru novog sporazuma, posebno u područjima demokracije, vladavine prava i borbe protiv korupcije:

| (s) | da osiguraju uključenost civilnog društva tijekom pregovora i faze provedbe sporazuma; |
| --- | --- |

(s)

da osiguraju uključenost civilnog društva tijekom pregovora i faze provedbe sporazuma;

| (t) | da zajamče uvrštavanje uvjeta o mogućoj obustavi suradnje u slučaju da ijedna strana prekrši bitne elemente, kao i da se u tim slučajevima predvidi savjetovanje s Parlamentom; |
| --- | --- |

(t)

da zajamče uvrštavanje uvjeta o mogućoj obustavi suradnje u slučaju da ijedna strana prekrši bitne elemente, kao i da se u tim slučajevima predvidi savjetovanje s Parlamentom;

| (u) | da na razini EU-a i na razini država članica dodijele odgovarajuća sredstva za provedbu sveobuhvatnog sporazuma kako bi se zajamčilo postizanje svih ambicioznih ciljeva koji su postavljeni tijekom pregovora; |
| --- | --- |

(u)

da na razini EU-a i na razini država članica dodijele odgovarajuća sredstva za provedbu sveobuhvatnog sporazuma kako bi se zajamčilo postizanje svih ambicioznih ciljeva koji su postavljeni tijekom pregovora;

Zajednička pitanja i interesi povezani s područjima suradnje koja se rješavaju sporazumom

| (v) | da uzmu u obzir ulogu Kirgistana kao jedne od nekoliko demokratskih zemalja u nastajanju u regiji, kojoj je potrebna dugoročna politička, financijska i tehnička podrška EU-a; |
| --- | --- |

(v)

da uzmu u obzir ulogu Kirgistana kao jedne od nekoliko demokratskih zemalja u nastajanju u regiji, kojoj je potrebna dugoročna politička, financijska i tehnička podrška EU-a;

| (w) | da nastave ulagati napore kako bi se funkcionalna parlamentarna demokracija konsolidirala u istinski višestranački sustav s ustavom propisanim sustavom provjera i ravnoteže te zajamčio parlamentarni nadzor izvršne vlasti, u svojstvu jedne od pilot-zemalja potpore demokraciji koju pruža EU; da izraze svoju zabrinutost u vezi s ustavnim izmjenama iz 2016., posebice u vezi sa znatnim jačanjem ovlasti predsjednika vlade, nadređenosti presuda nacionalnih sudova nad međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima i gubitkom neovisnosti Ustavnog vijeća Vrhovnog suda; da potiču sudjelovanje nevladinih organizacija u izradi i preispitivanju zakonodavstva i politika zemlje, posebice u vezi sa svim instrumentima ili mehanizmima koji izravno utječu na djelovanje organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

(w)

da nastave ulagati napore kako bi se funkcionalna parlamentarna demokracija konsolidirala u istinski višestranački sustav s ustavom propisanim sustavom provjera i ravnoteže te zajamčio parlamentarni nadzor izvršne vlasti, u svojstvu jedne od pilot-zemalja potpore demokraciji koju pruža EU; da izraze svoju zabrinutost u vezi s ustavnim izmjenama iz 2016., posebice u vezi sa znatnim jačanjem ovlasti predsjednika vlade, nadređenosti presuda nacionalnih sudova nad međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima i gubitkom neovisnosti Ustavnog vijeća Vrhovnog suda; da potiču sudjelovanje nevladinih organizacija u izradi i preispitivanju zakonodavstva i politika zemlje, posebice u vezi sa svim instrumentima ili mehanizmima koji izravno utječu na djelovanje organizacija civilnog društva;

| (x) | da se ponovno naglasi važnost sustavnog rada u cilju promicanja vrijednosti demokracije i ljudskih prava, uključujući slobodu izražavanja, udruživanja i okupljanja te neovisnost sudstva; |
| --- | --- |

(x)

da se ponovno naglasi važnost sustavnog rada u cilju promicanja vrijednosti demokracije i ljudskih prava, uključujući slobodu izražavanja, udruživanja i okupljanja te neovisnost sudstva;

| (y) | da potiču povoljno okruženje za novinare i neovisne medije; da zajamče da Kirgistan stranim borcima za ljudska prava i novinarima dopusti ulazak u zemlju i nastavak njihova rada bez neopravdanog uplitanja; |
| --- | --- |

(y)

da potiču povoljno okruženje za novinare i neovisne medije; da zajamče da Kirgistan stranim borcima za ljudska prava i novinarima dopusti ulazak u zemlju i nastavak njihova rada bez neopravdanog uplitanja;

| (z) | da odaju priznanje napretku ostvarenom u vezi s mirnom provedbom i boljom transparentnošću na parlamentarnim i predsjedničkim izborima te da potiču na daljnju provedbu preporuka međunarodnih misija za promatranje izbora; |
| --- | --- |

(z)

da odaju priznanje napretku ostvarenom u vezi s mirnom provedbom i boljom transparentnošću na parlamentarnim i predsjedničkim izborima te da potiču na daljnju provedbu preporuka međunarodnih misija za promatranje izbora;

| (aa) | da potaknu Kirgistan na obrat negativnih autoritarnih trendova kao što su politička instrumentalizacija pravosuđa, nepravedna sudska kažnjavanja, nepoštena i netransparentna suđenja, zadiranje u slobodu medija, nekažnjavanja agenata za provedbu zakona i navodno zlostavljanje i mučenje osoba kojima je oduzeta sloboda, izručenja u zemlje u kojima su pojedinci izloženi riziku od mučenja ili zlostavljanja, kao i diskriminacija manjina te ograničenja koja se odnose na slobodu okupljanja i izražavanja, i da potaknu Kirgistan da temeljito istraži sve navode o podmetanju dokaza, iznudi, mučenju i zlostavljanju; da izraze zabrinutost zbog toga što su politički vođe i potencijalni predsjednički kandidati bili zatvoreni zbog navodnih optužbi za korupciju; |
| --- | --- |

(aa)

da potaknu Kirgistan na obrat negativnih autoritarnih trendova kao što su politička instrumentalizacija pravosuđa, nepravedna sudska kažnjavanja, nepoštena i netransparentna suđenja, zadiranje u slobodu medija, nekažnjavanja agenata za provedbu zakona i navodno zlostavljanje i mučenje osoba kojima je oduzeta sloboda, izručenja u zemlje u kojima su pojedinci izloženi riziku od mučenja ili zlostavljanja, kao i diskriminacija manjina te ograničenja koja se odnose na slobodu okupljanja i izražavanja, i da potaknu Kirgistan da temeljito istraži sve navode o podmetanju dokaza, iznudi, mučenju i zlostavljanju; da izraze zabrinutost zbog toga što su politički vođe i potencijalni predsjednički kandidati bili zatvoreni zbog navodnih optužbi za korupciju;

| (ab) | da u tom kontekstu izraze nezadovoljstvo zbog neukidanja kazne doživotnog zatvora izrečene aktivistu za ljudska prava Azimjonu Askarovu, koji je 2010. dokumentirao međuetničko nasilje, i zatraže njegovo trenutno puštanje na slobodu, ponište presudu te mu omoguće rehabilitaciju i osiguraju naknadu; |
| --- | --- |

(ab)

da u tom kontekstu izraze nezadovoljstvo zbog neukidanja kazne doživotnog zatvora izrečene aktivistu za ljudska prava Azimjonu Askarovu, koji je 2010. dokumentirao međuetničko nasilje, i zatraže njegovo trenutno puštanje na slobodu, ponište presudu te mu omoguće rehabilitaciju i osiguraju naknadu;

| (ac) | da podsjete da korupcija ugrožava ljudska prava, jednakost, trgovinu i pravedno tržišno natjecanje i odvraća strana ulaganja, čime se sprečava gospodarski rast te istodobno smanjuje povjerenje i pouzdanje građana u državne institucije; |
| --- | --- |

(ac)

da podsjete da korupcija ugrožava ljudska prava, jednakost, trgovinu i pravedno tržišno natjecanje i odvraća strana ulaganja, čime se sprečava gospodarski rast te istodobno smanjuje povjerenje i pouzdanje građana u državne institucije;

| (ad) | da potaknu snažnu predanost socijalnom napretku, dobrom upravljanju, demokraciji te dobrim međuetničkim i međuvjerskim odnosima, obučavanjem i obrazovanjem kao sredstvima jačanja temelja stabilnosti i sigurnosti; da nakon etničkih sukoba u Kirgistanu 2010. nastave s pružanjem potpore izgradnji mira i sigurnosnih mjera te jačanju napora u pogledu potpune integracije manjina u cilju sprečavanja daljnjih sukoba; |
| --- | --- |

(ad)

da potaknu snažnu predanost socijalnom napretku, dobrom upravljanju, demokraciji te dobrim međuetničkim i međuvjerskim odnosima, obučavanjem i obrazovanjem kao sredstvima jačanja temelja stabilnosti i sigurnosti; da nakon etničkih sukoba u Kirgistanu 2010. nastave s pružanjem potpore izgradnji mira i sigurnosnih mjera te jačanju napora u pogledu potpune integracije manjina u cilju sprečavanja daljnjih sukoba;

| (ae) | da doprinesu prevladavanju socioekonomskih problema i prepreka navedenih u preporuci br. 202 Međunarodne organizacije rada; da u tom kontekstu pridaju osobitu pozornost mladima promičući akademsku i kulturnu razmjenu te razmjenu mladih; da obrate posebnu pozornost na regionalni razvoj, s posebnim naglaskom na nejednakostima između sjevera i juga; |
| --- | --- |

(ae)

da doprinesu prevladavanju socioekonomskih problema i prepreka navedenih u preporuci br. 202 Međunarodne organizacije rada; da u tom kontekstu pridaju osobitu pozornost mladima promičući akademsku i kulturnu razmjenu te razmjenu mladih; da obrate posebnu pozornost na regionalni razvoj, s posebnim naglaskom na nejednakostima između sjevera i juga;

| (af) | da u skladu s aktualnom pozitivnom dinamikom podrže, promiču i olakšavaju daljnju regionalnu suradnju u središnjoj Aziji, koja je jedna od najmanje integriranih regija svijeta, među ostalim u cilju poboljšanja stabilnosti i razvoja središnje Azije kao cjeline; da potvrde sudjelovanje zemlje u programima EU-a s tim usmjerenjem, kao i provedbu strategije EU-a za središnju Aziju u područjima energetike, upravljanja vodama i ekoloških izazova, te u redovitim političkim dijalozima i dijalozima o ljudskim pravima s EU-om; |
| --- | --- |

(af)

da u skladu s aktualnom pozitivnom dinamikom podrže, promiču i olakšavaju daljnju regionalnu suradnju u središnjoj Aziji, koja je jedna od najmanje integriranih regija svijeta, među ostalim u cilju poboljšanja stabilnosti i razvoja središnje Azije kao cjeline; da potvrde sudjelovanje zemlje u programima EU-a s tim usmjerenjem, kao i provedbu strategije EU-a za središnju Aziju u područjima energetike, upravljanja vodama i ekoloških izazova, te u redovitim političkim dijalozima i dijalozima o ljudskim pravima s EU-om;

| (ag) | da se pobrinu za to da članstvo Kirgistana u Euroazijskoj gospodarskoj uniji ne utječe negativno na jačanje njegovih odnosa s EU-om, kao što je dokazano poboljšanim Sporazumom o partnerstvu i suradnji između EU-a i Kazahstana koji je nedavno ratificiran; |
| --- | --- |

(ag)

da se pobrinu za to da članstvo Kirgistana u Euroazijskoj gospodarskoj uniji ne utječe negativno na jačanje njegovih odnosa s EU-om, kao što je dokazano poboljšanim Sporazumom o partnerstvu i suradnji između EU-a i Kazahstana koji je nedavno ratificiran;

| (ah) | da uzmu u obzir razvoj odnosa Kirgistana s Kinom i Rusijom; da potaknu Kirgistan da diversificira svoje gospodarstvo u cilju smanjenja znatne političke ovisnosti o tim dvama vanjskim akterima; da uzmu u obzir razvoj tih odnosa u kontekstu provedbe kineske strategije „Jedan pojas, jedan put”; da zajamče znatno ojačavanje djelovanja protiv propagande koju ruski mediji šire u zemlji; |
| --- | --- |

(ah)

da uzmu u obzir razvoj odnosa Kirgistana s Kinom i Rusijom; da potaknu Kirgistan da diversificira svoje gospodarstvo u cilju smanjenja znatne političke ovisnosti o tim dvama vanjskim akterima; da uzmu u obzir razvoj tih odnosa u kontekstu provedbe kineske strategije „Jedan pojas, jedan put”; da zajamče znatno ojačavanje djelovanja protiv propagande koju ruski mediji šire u zemlji;

| (ai) | da pridonesu nastavku djelovanja kako bi se ublažile nedavne diplomatske i gospodarske napetosti u regiji, uključujući između Kazahstana i Kirgistana; |
| --- | --- |

(ai)

da pridonesu nastavku djelovanja kako bi se ublažile nedavne diplomatske i gospodarske napetosti u regiji, uključujući između Kazahstana i Kirgistana;

| (aj) | da podupru aktualno poboljšanje diplomatskih odnosa s Uzbekistanom te konstruktivni dijalog o upravljanju oskudnim vodnim resursima u regiji; |
| --- | --- |

(aj)

da podupru aktualno poboljšanje diplomatskih odnosa s Uzbekistanom te konstruktivni dijalog o upravljanju oskudnim vodnim resursima u regiji;

| (ak) | da uvaže razloge za zabrinutost Kirgistana u pogledu sigurnosti koji su povezani sa sve lošijim sigurnosnim stanjem u Afganistanu te s rastućom radikalizacijom u srednjoazijskoj regiji; da pruže pomoć u pogledu islamističkih stranih boraca i članova njihovih obitelji koji se vraćaju iz inozemstva; da ojačaju regionalnu suradnju sa zemljama središnje Azije u pogledu borbe protiv džihadističkih pokreta i transnacionalnog kriminala oslanjanjem na provedbu pravnih, institucijskih i praktičnih protumjera graničnog nadzora koje se odnose na borbu protiv terorizma te u pogledu preventivnih mjera protiv rastuće nasilne vjerske radikalizacije; |
| --- | --- |

(ak)

da uvaže razloge za zabrinutost Kirgistana u pogledu sigurnosti koji su povezani sa sve lošijim sigurnosnim stanjem u Afganistanu te s rastućom radikalizacijom u srednjoazijskoj regiji; da pruže pomoć u pogledu islamističkih stranih boraca i članova njihovih obitelji koji se vraćaju iz inozemstva; da ojačaju regionalnu suradnju sa zemljama središnje Azije u pogledu borbe protiv džihadističkih pokreta i transnacionalnog kriminala oslanjanjem na provedbu pravnih, institucijskih i praktičnih protumjera graničnog nadzora koje se odnose na borbu protiv terorizma te u pogledu preventivnih mjera protiv rastuće nasilne vjerske radikalizacije;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te predsjedniku, vladi i parlamentu Kirgiske Republike. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 91.

(2)  SL C 58, 15.2.2018., str. 119.

(3)  SL C 300, 18.2.2016., str. 10.

(4)  SL C 351 E, 2.12.2011., str. 92.

(5)  SL C 81 E, 15.3.2011., str. 80.

(6)  SL C 208, 10.6.2016., str. 177.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Četvrtak, 31. siječnja 2019.

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/204 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/204

---

P8_TA(2019)0046

Izmjene Poslovnika Europskog parlamenta

Odluka Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o izmjenama Poslovnika Europskog parlamenta koje se odnose na: glavu I. poglavlja 1. i 4.; glavu V. poglavlje 3.; glavu VII. poglavlja 4. i 5.; glavu VIII. poglavlje 1.; glavu XII.; glavu XIV. i prilog II. (2018/2170(REG))

(2020/C 411/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 226. i 227. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 226. i 227. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A8-0462/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A8-0462/2018),

| 1. | odlučuje u Poslovnik unijeti niže navedene izmjene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odlučuje da izmjene stupaju na snagu prvoga dana sljedeće sjednice, uz iznimku izmjena kojima se umeće drugi podstavak stavka 3.a u članak 11. i članaka 6. i 7. Kodeksa primjerenog ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu prilikom obnašanja njihovih dužnosti te izmjena članaka 196. i 204., koje stupaju na snagu s početkom prve sjednice nakon izbora za Europski parlament koji će se održati 2019. godine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Amandman 1

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Financijski interesi zastupnika i
  pravila ponašanja | Pravila ponašanja |

Tekst na snazi

Izmjena

Financijski interesi zastupnika i
  pravila ponašanja

Pravila ponašanja

Amandman 2

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.
     
  Pravila kojima se uređuje transparentnost financijskih interesa njegovih zastupnika Parlament utvrđuje u obliku Kodeksa ponašanja koji donosi većinom glasova svojih zastupnika i koji se prilaže ovom Poslovniku kao prilog

   (4)

  . | Briše se. |
| Ta pravila ne utječu ni na koji drugi način na obnašanje zastupničke dužnosti ili bilo koje s njim povezane političke ili druge aktivnosti niti ih ograničavaju. | |
| |

Tekst na snazi

Izmjena

1.
     
  Pravila kojima se uređuje transparentnost financijskih interesa njegovih zastupnika Parlament utvrđuje u obliku Kodeksa ponašanja koji donosi većinom glasova svojih zastupnika i koji se prilaže ovom Poslovniku kao prilog

   (4)

  .

Briše se.

Briše se.

Ta pravila ne utječu ni na koji drugi način na obnašanje zastupničke dužnosti ili bilo koje s njim povezane političke ili druge aktivnosti niti ih ograničavaju.

Ta pravila ne utječu ni na koji drugi način na obnašanje zastupničke dužnosti ili bilo koje s njim povezane političke ili druge aktivnosti niti ih ograničavaju.

Amandman 3

Amandman 3

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Zastupnici bi trebali usvojiti sustavnu praksu sastajanja isključivo s predstavnicima interesnih skupina koji su službeno registrirani u Registru transparentnosti osnovanom Sporazumom Europskog parlamenta i Europske komisije o registru transparentnosti

   (5)

  . | Briše se. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Zastupnici bi trebali usvojiti sustavnu praksu sastajanja isključivo s predstavnicima interesnih skupina koji su službeno registrirani u Registru transparentnosti osnovanom Sporazumom Europskog parlamenta i Europske komisije o registru transparentnosti

   (5)

  .

Briše se.

Briše se.

Amandman 4

Amandman 4

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Ponašanju zastupnika svojstveno je međusobno poštovanje. Ono se temelji na vrijednostima i načelima utvrđenima u Ugovorima, a naročito u Povelji o temeljnim pravima
  i njime se poštuje
  dostojanstvo Parlamenta
  . Nadalje, ono ne dovodi u pitanje neometani rad Parlamenta, jamčenje sigurnosti i reda u prostorima Parlamenta niti funkcioniranje opreme Parlamenta. | Ponašanju zastupnika svojstveno je međusobno poštovanje
  i
  ono se temelji na vrijednostima i načelima utvrđenima u Ugovorima, a naročito u Povelji o temeljnim pravima
  . Zastupnici poštuju
  dostojanstvo Parlamenta
  i
  ne
  narušavaju njegov ugled
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Ponašanju zastupnika svojstveno je međusobno poštovanje. Ono se temelji na vrijednostima i načelima utvrđenima u Ugovorima, a naročito u Povelji o temeljnim pravima
  i njime se poštuje
  dostojanstvo Parlamenta
  . Nadalje, ono ne dovodi u pitanje neometani rad Parlamenta, jamčenje sigurnosti i reda u prostorima Parlamenta niti funkcioniranje opreme Parlamenta.

i njime se poštuje

. Nadalje, ono ne dovodi u pitanje neometani rad Parlamenta, jamčenje sigurnosti i reda u prostorima Parlamenta niti funkcioniranje opreme Parlamenta.

Ponašanju zastupnika svojstveno je međusobno poštovanje
  i
  ono se temelji na vrijednostima i načelima utvrđenima u Ugovorima, a naročito u Povelji o temeljnim pravima
  . Zastupnici poštuju
  dostojanstvo Parlamenta
  i
  ne
  narušavaju njegov ugled
  .

i

. Zastupnici poštuju

i

narušavaju njegov ugled

Amandman 5

Amandman 5

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Zastupnici u parlamentarnim raspravama ne smiju se klevetnički, rasistički ili ksenofobno izražavati ili ponašati niti u tom kontekstu isticati natpise ili transparente. | Briše se. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Zastupnici u parlamentarnim raspravama ne smiju se klevetnički, rasistički ili ksenofobno izražavati ili ponašati niti u tom kontekstu isticati natpise ili transparente.

Zastupnici u parlamentarnim raspravama ne smiju se klevetnički, rasistički ili ksenofobno izražavati ili ponašati niti u tom kontekstu isticati natpise ili transparente.

Briše se.

Briše se.

Amandman 6

Amandman 6

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 3.

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Zastupnici se pridržavaju pravila Parlamenta o postupanju s povjerljivim informacijama. | Briše se. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Zastupnici se pridržavaju pravila Parlamenta o postupanju s povjerljivim informacijama.

Zastupnici se pridržavaju pravila Parlamenta o postupanju s povjerljivim informacijama.

Briše se.

Briše se.

Amandman 7

Amandman 7

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 4.

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Nepridržavanje navedenih normi i pravila može dovesti do primjene mjera u skladu s člancima 165., 166. i 167. | Briše se. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Nepridržavanje navedenih normi i pravila može dovesti do primjene mjera u skladu s člancima 165., 166. i 167.

Nepridržavanje navedenih normi i pravila može dovesti do primjene mjera u skladu s člancima 165., 166. i 167.

Briše se.

Briše se.

Amandman 8

Amandman 8

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 3.a (novi)

Članak 11. – stavak 3.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Zastupnici ne smiju ugroziti neometani rad Parlamenta, održavanje sigurnosti i reda u prostorima Parlamenta ni funkcioniranje opreme Parlamenta. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Zastupnici ne smiju ugroziti neometani rad Parlamenta, održavanje sigurnosti i reda u prostorima Parlamenta ni funkcioniranje opreme Parlamenta.

Amandman 9

Amandman 9

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 3.b (novi)

Članak 11. – stavak 3.b (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Zastupnici ne smiju narušavati red u vijećnici i suzdržavaju se od neprimjerenog ponašanja. Zastupnici ne smiju isticati natpise. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.b
     
  Zastupnici ne smiju narušavati red u vijećnici i suzdržavaju se od neprimjerenog ponašanja. Zastupnici ne smiju isticati natpise.

Amandman 10

Amandman 10

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 3.c (novi)

Članak 11. – stavak 3.c (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.c
     
  Zastupnici tijekom parlamentarnih rasprava u vijećnici ne smiju koristiti uvrede. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.c
     
  Zastupnici tijekom parlamentarnih rasprava u vijećnici ne smiju koristiti uvrede.

Amandman 11

Amandman 11

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 3.c (novi) – tumačenje

Članak 11. – stavak 3.c (novi) – tumačenje

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Pri ocjenjivanju je li jezik kojim se zastupnik koristi u parlamentarnoj raspravi uvredljiv trebalo bi uzeti u obzir, između ostalog, prepoznatljive namjere govornika, percepciju izjave u javnosti, mjeru u kojoj ona šteti dostojanstvu i ugledu Parlamenta te slobodu govora dotičnog zastupnika. Na primjer, klevetnički jezik, „govor mržnje”, a posebno poticanje na diskriminaciju po bilo kojoj osnovi iz članka 21. Povelje o temeljnim pravima, uobičajeno će se smatrati „uvredljivim jezikom” u smislu ovog članka. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Pri ocjenjivanju je li jezik kojim se zastupnik koristi u parlamentarnoj raspravi uvredljiv trebalo bi uzeti u obzir, između ostalog, prepoznatljive namjere govornika, percepciju izjave u javnosti, mjeru u kojoj ona šteti dostojanstvu i ugledu Parlamenta te slobodu govora dotičnog zastupnika. Na primjer, klevetnički jezik, „govor mržnje”, a posebno poticanje na diskriminaciju po bilo kojoj osnovi iz članka 21. Povelje o temeljnim pravima, uobičajeno će se smatrati „uvredljivim jezikom” u smislu ovog članka.

Pri ocjenjivanju je li jezik kojim se zastupnik koristi u parlamentarnoj raspravi uvredljiv trebalo bi uzeti u obzir, između ostalog, prepoznatljive namjere govornika, percepciju izjave u javnosti, mjeru u kojoj ona šteti dostojanstvu i ugledu Parlamenta te slobodu govora dotičnog zastupnika. Na primjer, klevetnički jezik, „govor mržnje”, a posebno poticanje na diskriminaciju po bilo kojoj osnovi iz članka 21. Povelje o temeljnim pravima, uobičajeno će se smatrati „uvredljivim jezikom” u smislu ovog članka.

Amandman 12

Amandman 12

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 3.d (novi)

Članak 11. – stavak 3.d (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.d
     
  Zastupnici su dužni pridržavati se pravila Parlamenta o postupanju s povjerljivim informacijama. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.d
     
  Zastupnici su dužni pridržavati se pravila Parlamenta o postupanju s povjerljivim informacijama.

Amandman 13

Amandman 13

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 3.e (novi)

Članak 11. – stavak 3.e (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.e
     
  Zastupnici se suzdržavaju od svake vrste psihološkog i spolnog uznemiravanja i pridržavaju se Kodeksa primjerenog ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu prilikom obnašanja njihovih dužnosti, koji se prilaže ovom Poslovniku

   (1a). |
| | Zastupnik ne može biti izabran za obnašanje dužnosti u Parlamentu ili njegovim tijelima, biti imenovan izvjestiteljem ili sudjelovati u službenom izaslanstvu ili međuinstitucijskim pregovorima ako nije potpisao izjavu koja se odnosi na navedeni Kodeks. |
| |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.e
     
  Zastupnici se suzdržavaju od svake vrste psihološkog i spolnog uznemiravanja i pridržavaju se Kodeksa primjerenog ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu prilikom obnašanja njihovih dužnosti, koji se prilaže ovom Poslovniku

   (1a).

Zastupnik ne može biti izabran za obnašanje dužnosti u Parlamentu ili njegovim tijelima, biti imenovan izvjestiteljem ili sudjelovati u službenom izaslanstvu ili međuinstitucijskim pregovorima ako nije potpisao izjavu koja se odnosi na navedeni Kodeks.

Zastupnik ne može biti izabran za obnašanje dužnosti u Parlamentu ili njegovim tijelima, biti imenovan izvjestiteljem ili sudjelovati u službenom izaslanstvu ili međuinstitucijskim pregovorima ako nije potpisao izjavu koja se odnosi na navedeni Kodeks.

Amandman 14

Amandman 14

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 4.

Članak 11. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Primjena ovog članka ne utječe ni na koji drugi način na dinamičnost parlamentarnih rasprava niti umanjuje slobodu govora zastupnika. | Briše se. |
| Temelji se na potpunom poštovanju ovlasti zastupnika utvrđenih primarnim pravom Unije i Statutom zastupnika. | |
| Temelji se na načelu transparentnosti tako da se osigura da su relevantne odredbe jasne zastupnicima koji se osobno obavještavaju o svojim pravima i obvezama. | |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

4.
     
  Primjena ovog članka ne utječe ni na koji drugi način na dinamičnost parlamentarnih rasprava niti umanjuje slobodu govora zastupnika.

Briše se.

Briše se.

Temelji se na potpunom poštovanju ovlasti zastupnika utvrđenih primarnim pravom Unije i Statutom zastupnika.

Temelji se na potpunom poštovanju ovlasti zastupnika utvrđenih primarnim pravom Unije i Statutom zastupnika.

Temelji se na načelu transparentnosti tako da se osigura da su relevantne odredbe jasne zastupnicima koji se osobno obavještavaju o svojim pravima i obvezama.

Temelji se na načelu transparentnosti tako da se osigura da su relevantne odredbe jasne zastupnicima koji se osobno obavještavaju o svojim pravima i obvezama.

Amandman 15

Amandman 15

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 5.

Članak 11. – stavak 5.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ako osoba
  koju je zaposlio zastupnik
  ili
  druga osoba
  kojoj je zastupnik omogućio pristup prostorima ili opremi Parlamenta prekrši pravila ponašanja utvrđena u 
  stavku 3.
  , 
  dotičnom zastupniku mogu
  se,
  prema potrebi, odrediti sankcije utvrđene u članku 166
  . | 5.   Ako osoba
  koja radi za zastupnika
  ili
  drugu osobu
  kojoj je zastupnik omogućio pristup prostorima ili opremi Parlamenta prekrši pravila ponašanja utvrđena u 
  ovom članku
  ,
  navedeno ponašanje može
  se,
  kad je to primjereno, pripisati dotičnom zastupniku
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

5.   Ako osoba
  koju je zaposlio zastupnik
  ili
  druga osoba
  kojoj je zastupnik omogućio pristup prostorima ili opremi Parlamenta prekrši pravila ponašanja utvrđena u 
  stavku 3.
  , 
  dotičnom zastupniku mogu
  se,
  prema potrebi, odrediti sankcije utvrđene u članku 166
  .

5.   Ako osoba
  koja radi za zastupnika
  ili
  drugu osobu
  kojoj je zastupnik omogućio pristup prostorima ili opremi Parlamenta prekrši pravila ponašanja utvrđena u 
  ovom članku
  ,
  navedeno ponašanje može
  se,
  kad je to primjereno, pripisati dotičnom zastupniku
  .

Amandman 16

Amandman 16

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 5.a (novi)

Članak 11. – stavak 5.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Primjena ovog članka ne utječe ni na koji drugi način na dinamičnost parlamentarnih rasprava niti umanjuje slobodu govora zastupnika. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Primjena ovog članka ne utječe ni na koji drugi način na dinamičnost parlamentarnih rasprava niti umanjuje slobodu govora zastupnika.

Amandman 17

Amandman 17

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 5.b (novi)

Članak 11. – stavak 5.b (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.b
     
  Ovaj se članak primjenjuje, mutatis mutandis, na tijela, odbore i izaslanstva Parlamenta. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

5.b
     
  Ovaj se članak primjenjuje, mutatis mutandis, na tijela, odbore i izaslanstva Parlamenta.

Amandman 18

Amandman 18

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 6.

Članak 11. – stavak 6.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.
     
  Kvestori određuju najveći broj asistenata koje svaki zastupnik može registrirati. | Briše se. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

6.
     
  Kvestori određuju najveći broj asistenata koje svaki zastupnik može registrirati.

Briše se.

Briše se.

Amandman 19

Amandman 19

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11. – stavak 7.

Članak 11. – stavak 7.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.
     
  Kodeks ponašanja te prava i povlastice bivših zastupnika utvrđuju se odlukom Predsjedništva. Nema razlike u postupanju s bivšim zastupnicima. | Briše se. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

7.
     
  Kodeks ponašanja te prava i povlastice bivših zastupnika utvrđuju se odlukom Predsjedništva. Nema razlike u postupanju s bivšim zastupnicima.

Briše se.

Briše se.

Amandmani 20 i 75

Amandmani 20 i 75

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 11.a (novi)

Članak 11.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.a |
| | Financijski interesi zastupnika i registar transparentnosti |
| | 1.
     
  Pravila kojima se uređuje transparentnost financijskih interesa njegovih zastupnika Parlament utvrđuje u obliku Kodeksa ponašanja koji donosi većinom glasova svojih zastupnika i koji se prilaže ovom Poslovniku kao prilog

   (1a)

  . |
| | Ta pravila ne utječu ni na koji drugi način na obnašanje zastupničke dužnosti ili bilo koje s njim povezane političke ili druge aktivnosti niti ih ograničavaju. |
| | 2.
     
  Zastupnici bi trebali usvojiti sustavnu praksu sastajanja isključivo s predstavnicima interesnih skupina koji su službeno registrirani u Registru transparentnosti uspostavljenim Sporazumom Europskog parlamenta i Europske komisije o registru transparentnosti

   (1b)

  . |
| | 3.
     
  Zastupnici bi na internetu trebali objavljivati sve dogovorene sastanke s predstavnicima interesnih skupina obuhvaćenima registrom transparentnosti. Ne dovodeći u pitanje članak 4. stavak 6. Priloga I., izvjestitelji, izvjestitelji u sjeni i predsjednici odbora za svako izvješće objavljuju na internetu sve sjednice s predstavnicima interesnih skupina iz područja primjene registra transparentnosti. Predsjedništvo pruža potrebnu infrastrukturu na internetskim stranicama Parlamenta. |
| | 4.
     
  Predsjedništvo se dužno pobrinuti za potrebnu infrastrukturu na stranici za zastupnike u okviru internetske stranice Parlamenta za one zastupnike koji žele objaviti dobrovoljnu reviziju ili potvrdu, kako je predviđeno mjerodavnim člancima Statuta zastupnika i njegovim provedbenim mjerama, da je korištenje naknade za opće troškove u skladu s mjerodavnim člancima Statuta zastupnika i njegovim provedbenim mjerama. |
| | 5.
     
  Ta pravila ne utječu ni na koji drugi način na obnašanje zastupničke dužnosti ili bilo koje s njim povezane političke ili druge aktivnosti niti ih ograničavaju. |
| | 6.
     
  Kodeks ponašanja te prava i povlastice bivših zastupnika utvrđuju se odlukom Predsjedništva. Nema razlike u postupanju s bivšim zastupnicima. |
| |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Članak 11.a

Članak 11.a

Financijski interesi zastupnika i registar transparentnosti

Financijski interesi zastupnika i registar transparentnosti

1.
     
  Pravila kojima se uređuje transparentnost financijskih interesa njegovih zastupnika Parlament utvrđuje u obliku Kodeksa ponašanja koji donosi većinom glasova svojih zastupnika i koji se prilaže ovom Poslovniku kao prilog

   (1a)

  .

Ta pravila ne utječu ni na koji drugi način na obnašanje zastupničke dužnosti ili bilo koje s njim povezane političke ili druge aktivnosti niti ih ograničavaju.

Ta pravila ne utječu ni na koji drugi način na obnašanje zastupničke dužnosti ili bilo koje s njim povezane političke ili druge aktivnosti niti ih ograničavaju.

2.
     
  Zastupnici bi trebali usvojiti sustavnu praksu sastajanja isključivo s predstavnicima interesnih skupina koji su službeno registrirani u Registru transparentnosti uspostavljenim Sporazumom Europskog parlamenta i Europske komisije o registru transparentnosti

   (1b)

  .

3.
     
  Zastupnici bi na internetu trebali objavljivati sve dogovorene sastanke s predstavnicima interesnih skupina obuhvaćenima registrom transparentnosti. Ne dovodeći u pitanje članak 4. stavak 6. Priloga I., izvjestitelji, izvjestitelji u sjeni i predsjednici odbora za svako izvješće objavljuju na internetu sve sjednice s predstavnicima interesnih skupina iz područja primjene registra transparentnosti. Predsjedništvo pruža potrebnu infrastrukturu na internetskim stranicama Parlamenta.

4.
     
  Predsjedništvo se dužno pobrinuti za potrebnu infrastrukturu na stranici za zastupnike u okviru internetske stranice Parlamenta za one zastupnike koji žele objaviti dobrovoljnu reviziju ili potvrdu, kako je predviđeno mjerodavnim člancima Statuta zastupnika i njegovim provedbenim mjerama, da je korištenje naknade za opće troškove u skladu s mjerodavnim člancima Statuta zastupnika i njegovim provedbenim mjerama.

5.
     
  Ta pravila ne utječu ni na koji drugi način na obnašanje zastupničke dužnosti ili bilo koje s njim povezane političke ili druge aktivnosti niti ih ograničavaju.

6.
     
  Kodeks ponašanja te prava i povlastice bivših zastupnika utvrđuju se odlukom Predsjedništva. Nema razlike u postupanju s bivšim zastupnicima.

Amandman 88

Amandman 88

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 32. – stavak 5.

Članak 32. – stavak 5.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Kad se osnuje klub zastupnika, predsjednika se o tome obavještava izjavom. U izjavi se navodi
  ime kluba te imena njegovih članova i članova predsjedništva kluba. Izjavu potpisuju svi članovi kluba. | 5.
     Kad se osnuje klub zastupnika, predsjednika se o tome obavještava izjavom. U izjavi se navodi
  sljedeće: |
| | — | ime kluba, |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

5.   Kad se osnuje klub zastupnika, predsjednika se o tome obavještava izjavom. U izjavi se navodi
  ime kluba te imena njegovih članova i članova predsjedništva kluba. Izjavu potpisuju svi članovi kluba.

5.
     Kad se osnuje klub zastupnika, predsjednika se o tome obavještava izjavom. U izjavi se navodi
  sljedeće:

—

ime kluba,

ime kluba,

| — | politička deklaracija u kojoj se utvrđuje svrha kluba i |
| --- | --- |

—

politička deklaracija u kojoj se utvrđuje svrha kluba i

politička deklaracija u kojoj se utvrđuje svrha kluba i

| — | imena njegovih članova i članova predsjedništva kluba. |
| --- | --- |

—

imena njegovih članova i članova predsjedništva kluba.

imena njegovih članova i članova predsjedništva kluba.

U prilogu izjavi svi članovi kluba pisanim putem objavljuju da dijele istu političku pripadnost.

U prilogu izjavi svi članovi kluba pisanim putem objavljuju da dijele istu političku pripadnost.

Amandman 21

Amandman 21

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 34. – stavak 1.a (novi)

Članak 34. – stavak 1.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Međuklubovi i druge neslužbene skupine moraju biti potpuno transparentni u svojim aktivnostima i ne smiju djelovati na način koji bi mogao dovesti do zabluda u vezi sa službenim djelovanjem Parlamenta ili njegovih tijela. Oni ne smiju organizirati događanja u trećim zemljama koja se podudaraju sa službenim putovanjem službenog tijela Parlamenta, uključujući službeno izaslanstvo za promatranje izbora. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Međuklubovi i druge neslužbene skupine moraju biti potpuno transparentni u svojim aktivnostima i ne smiju djelovati na način koji bi mogao dovesti do zabluda u vezi sa službenim djelovanjem Parlamenta ili njegovih tijela. Oni ne smiju organizirati događanja u trećim zemljama koja se podudaraju sa službenim putovanjem službenog tijela Parlamenta, uključujući službeno izaslanstvo za promatranje izbora.

Amandman 22

Amandman 22

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 34. – stavak 2.

Članak 34. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Takve skupine moraju biti potpuno transparentne u svojim aktivnostima i ne smiju djelovati na način koji bi mogao dovesti do zabluda u vezi sa službenim djelovanjem Parlamenta ili njegovih tijela. Ako
  su ispunjeni uvjeti utvrđeni u pravilima o osnivanju takvih skupina
  koje je usvojilo Predsjedništvo, klubovi
  zastupnika im
  mogu
  olakšati rad pružanjem logističke podrške. | 2.   
  Ako
  su ispunjeni uvjeti utvrđeni u 
  unutarnjim
  pravilima
  Parlamenta
  o osnivanju takvih skupina
  , jedan od klubova
  zastupnika
  može
  im olakšati rad pružanjem logističke podrške. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.   
  Takve skupine moraju biti potpuno transparentne u svojim aktivnostima i ne smiju djelovati na način koji bi mogao dovesti do zabluda u vezi sa službenim djelovanjem Parlamenta ili njegovih tijela. Ako
  su ispunjeni uvjeti utvrđeni u pravilima o osnivanju takvih skupina
  koje je usvojilo Predsjedništvo, klubovi
  zastupnika im
  mogu
  olakšati rad pružanjem logističke podrške.

2.   
  Ako
  su ispunjeni uvjeti utvrđeni u 
  unutarnjim
  pravilima
  Parlamenta
  o osnivanju takvih skupina
  , jedan od klubova
  zastupnika
  može
  im olakšati rad pružanjem logističke podrške.

Amandman 23

Amandman 23

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 34. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

Članak 34. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Druge neslužbene skupine zastupnika također moraju do kraja sljedećeg mjeseca prijaviti svaku pomoć u novcu ili naravi koju zastupnici nisu osobno prijavili u skladu sa svojim obvezama iz Priloga I. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Druge neslužbene skupine zastupnika također moraju do kraja sljedećeg mjeseca prijaviti svaku pomoć u novcu ili naravi koju zastupnici nisu osobno prijavili u skladu sa svojim obvezama iz Priloga I.

Druge neslužbene skupine zastupnika također moraju do kraja sljedećeg mjeseca prijaviti svaku pomoć u novcu ili naravi koju zastupnici nisu osobno prijavili u skladu sa svojim obvezama iz Priloga I.

Amandman 24

Amandman 24

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 34. – stavak 3.a (novi)

Članak 34. – stavak 3.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Samo interesne skupine upisane u registar transparentnosti mogu sudjelovati u aktivnostima međukluba ili drugim neslužbenim aktivnostima organiziranim u prostorijama Parlamenta, primjerice prisustvovanjem sastancima ili događanjima međuskupine ili drugih neslužbenih skupina, pružanjem potpore događanjima ili sudjelovanjem u svojstvu sudomaćina. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Samo interesne skupine upisane u registar transparentnosti mogu sudjelovati u aktivnostima međukluba ili drugim neslužbenim aktivnostima organiziranim u prostorijama Parlamenta, primjerice prisustvovanjem sastancima ili događanjima međuskupine ili drugih neslužbenih skupina, pružanjem potpore događanjima ili sudjelovanjem u svojstvu sudomaćina.

Amandman 25

Amandman 25

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 34. – stavak 4.

Članak 34. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Kvestori vode registar prijava iz stavka 3.
  Taj se registar objavljuje na internetskoj stranici Parlamenta.
  Kvestori donose detaljna pravila o tim prijavama i 
  osiguravaju učinkovitu primjenu ovoga članka
  . | 4.   Kvestori vode registar prijava iz stavka 3. Kvestori donose detaljna pravila o tim prijavama i 
  njihovu objavljivanju na internetskoj stranici Parlamenta
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

4.   Kvestori vode registar prijava iz stavka 3.
  Taj se registar objavljuje na internetskoj stranici Parlamenta.
  Kvestori donose detaljna pravila o tim prijavama i 
  osiguravaju učinkovitu primjenu ovoga članka
  .

4.   Kvestori vode registar prijava iz stavka 3. Kvestori donose detaljna pravila o tim prijavama i 
  njihovu objavljivanju na internetskoj stranici Parlamenta
  .

Amandman 26

Amandman 26

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 34. – stavak 4.a (novi)

Članak 34. – stavak 4.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Kvestori su dužni pobrinuti se za djelotvornu provedbu ovog članka. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Kvestori su dužni pobrinuti se za djelotvornu provedbu ovog članka.

Amandman 27

Amandman 27

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 128. – stavak 4.

Članak 128. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Jedan od
  podnositelja može izložiti
  pitanje u Parlamentu. Primatelj odgovara na pitanje. | 4.   Jedan od
  zastupnika kojeg su podnositelji unaprijed odredili izlaže
  pitanje u Parlamentu
  . Pitanje se ne razmatra ako taj zastupnik nije prisutan.
  Primatelj odgovara na pitanje. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

4.   Jedan od
  podnositelja može izložiti
  pitanje u Parlamentu. Primatelj odgovara na pitanje.

4.   Jedan od
  zastupnika kojeg su podnositelji unaprijed odredili izlaže
  pitanje u Parlamentu
  . Pitanje se ne razmatra ako taj zastupnik nije prisutan.
  Primatelj odgovara na pitanje.

Amandman 28

Amandman 28

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130. – stavak 1.

Članak 130. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svaki zastupnik
  može
  postaviti pitanja predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i na njih tražiti pisani odgovor, u skladu s kriterijima utvrđenima u prilogu ovom Poslovniku (27). Za sadržaj pitanja odgovorni su isključivo njihovi podnositelji. | 1.   Svaki zastupnik
  , klub zastupnika ili odbor mogu
  postaviti pitanja predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i na njih tražiti pisani odgovor, u skladu s kriterijima utvrđenima u prilogu ovom Poslovniku (27). Za sadržaj pitanja odgovorni su isključivo njihovi podnositelji. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   Svaki zastupnik
  može
  postaviti pitanja predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i na njih tražiti pisani odgovor, u skladu s kriterijima utvrđenima u prilogu ovom Poslovniku (27). Za sadržaj pitanja odgovorni su isključivo njihovi podnositelji.

1.   Svaki zastupnik
  , klub zastupnika ili odbor mogu
  postaviti pitanja predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i na njih tražiti pisani odgovor, u skladu s kriterijima utvrđenima u prilogu ovom Poslovniku (27). Za sadržaj pitanja odgovorni su isključivo njihovi podnositelji.

Amandman 29

Amandman 29

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130. – stavak 2.

Članak 130. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Pitanja se podnose predsjedniku. U slučaju dvojbi oko dopuštenosti pitanja odlučuje predsjednik. Odluka predsjednika ne temelji se isključivo na odredbama iz priloga navedenog u stavku 1. nego općenito na odredbama ovog Poslovnika. Podnositelja pitanja obavještava se o obrazloženoj odluci predsjednika. | 2.   Pitanja se podnose predsjedniku
  u elektroničkom obliku
  . U slučaju dvojbi oko dopuštenosti pitanja odlučuje predsjednik. Odluka predsjednika ne temelji se isključivo na odredbama iz priloga navedenog u stavku 1. nego općenito na odredbama ovog Poslovnika. Podnositelja pitanja obavještava se o obrazloženoj odluci predsjednika. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.   Pitanja se podnose predsjedniku. U slučaju dvojbi oko dopuštenosti pitanja odlučuje predsjednik. Odluka predsjednika ne temelji se isključivo na odredbama iz priloga navedenog u stavku 1. nego općenito na odredbama ovog Poslovnika. Podnositelja pitanja obavještava se o obrazloženoj odluci predsjednika.

2.   Pitanja se podnose predsjedniku
  u elektroničkom obliku
  . U slučaju dvojbi oko dopuštenosti pitanja odlučuje predsjednik. Odluka predsjednika ne temelji se isključivo na odredbama iz priloga navedenog u stavku 1. nego općenito na odredbama ovog Poslovnika. Podnositelja pitanja obavještava se o obrazloženoj odluci predsjednika.

Amandman 30

Amandman 30

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130. – stavak 3.

Članak 130. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Pitanja se podnose u elektroničkom formatu. Svaki zastupnik može
  podnijeti najviše dvadeset pitanja tijekom razdoblja od tri mjeseca. | 3.   
  Svaki zastupnik, klub zastupnika ili odbor mogu
  podnijeti najviše dvadeset pitanja tijekom razdoblja od tri mjeseca.
  Primatelj u pravilu odgovara na pitanja u roku od šest tjedana nakon što su mu ona proslijeđena. Međutim, svaki zastupnik, klub zastupnika ili odbor svakog mjeseca mogu jedno od svojih pitanja proglasiti „prioritetnim pitanjem” na koje primatelj mora odgovoriti u roku od tri tjedna nakon što mu je ono proslijeđeno. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.   
  Pitanja se podnose u elektroničkom formatu. Svaki zastupnik može
  podnijeti najviše dvadeset pitanja tijekom razdoblja od tri mjeseca.

3.   
  Svaki zastupnik, klub zastupnika ili odbor mogu
  podnijeti najviše dvadeset pitanja tijekom razdoblja od tri mjeseca.
  Primatelj u pravilu odgovara na pitanja u roku od šest tjedana nakon što su mu ona proslijeđena. Međutim, svaki zastupnik, klub zastupnika ili odbor svakog mjeseca mogu jedno od svojih pitanja proglasiti „prioritetnim pitanjem” na koje primatelj mora odgovoriti u roku od tri tjedna nakon što mu je ono proslijeđeno.

Amandman 31

Amandman 31

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130. – stavak 5.

Članak 130. – stavak 5.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ako primatelj
  ne može odgovoriti
  na pitanje u roku
  od tri tjedna (prioritetno pitanje) ili šest tjedana (neprioritetno pitanje) nakon što mu je ono proslijeđeno
  ,
  ono se na zahtjev podnositelja
  može uvrstiti u dnevni red sljedeće sjednice
  nadležnog odbora
  . | 5.   Ako primatelj
  nije odgovorio
  na pitanje u roku
  predviđenom u stavku 3.
  ,
  nadležni ga odbor
  može uvrstiti u dnevni red
  svoje
  sljedeće sjednice. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

5.   Ako primatelj
  ne može odgovoriti
  na pitanje u roku
  od tri tjedna (prioritetno pitanje) ili šest tjedana (neprioritetno pitanje) nakon što mu je ono proslijeđeno
  ,
  ono se na zahtjev podnositelja
  može uvrstiti u dnevni red sljedeće sjednice
  nadležnog odbora
  .

5.   Ako primatelj
  nije odgovorio
  na pitanje u roku
  predviđenom u stavku 3.
  ,
  nadležni ga odbor
  može uvrstiti u dnevni red
  svoje
  sljedeće sjednice.

Amandman 32

Amandman 32

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130. – stavak 6.

Članak 130. – stavak 6.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.
     
  Svaki zastupnik može podnijeti samo jedno prioritetno pitanje svaki mjesec. | Briše se. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

6.
     
  Svaki zastupnik može podnijeti samo jedno prioritetno pitanje svaki mjesec.

Briše se.

Briše se.

Amandman 33

Amandman 33

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130. – stavak 7.

Članak 130. – stavak 7.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Pitanja i odgovori, uključujući pripadajuće priloge, objavljuju se na internetskoj stranici Parlamenta. | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

7.   Pitanja i odgovori, uključujući pripadajuće priloge, objavljuju se na internetskoj stranici Parlamenta.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 34

Amandman 34

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.a

Članak 130.a

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 130.a | Briše se. |
| Kraća zastupnička pitanja za pisani odgovor | |
| 1.
     
  U kraćim zastupničkim pitanjima, koja dolaze u obliku pitanja za pisani odgovor, odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Europskom parlamentu može zatražiti od Vijeća, Komisije ili potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da Parlamentu pruži informacije o točno određenim pitanjima. | |
| Ta se pitanja podnose predsjedniku, koji, ako su pitanja općenito u skladu s Poslovnikom i kriterijima utvrđenim u prilogu Poslovniku

   (28)

  , od primatelja pitanja traži da odgovori u roku od dva tjedna; predsjednik može produljiti taj rok nakon savjetovanja s autorima pitanja. | |
| 2.
     
  Pitanja i odgovori objavljuju se na internetskim stranicama Parlamenta. | |
| |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Članak 130.a

Članak 130.a

Briše se.

Briše se.

Kraća zastupnička pitanja za pisani odgovor

Kraća zastupnička pitanja za pisani odgovor

1.
     
  U kraćim zastupničkim pitanjima, koja dolaze u obliku pitanja za pisani odgovor, odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Europskom parlamentu može zatražiti od Vijeća, Komisije ili potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da Parlamentu pruži informacije o točno određenim pitanjima.

Ta se pitanja podnose predsjedniku, koji, ako su pitanja općenito u skladu s Poslovnikom i kriterijima utvrđenim u prilogu Poslovniku

   (28)

  , od primatelja pitanja traži da odgovori u roku od dva tjedna; predsjednik može produljiti taj rok nakon savjetovanja s autorima pitanja.

Ta se pitanja podnose predsjedniku, koji, ako su pitanja općenito u skladu s Poslovnikom i kriterijima utvrđenim u prilogu Poslovniku

28

, od primatelja pitanja traži da odgovori u roku od dva tjedna; predsjednik može produljiti taj rok nakon savjetovanja s autorima pitanja.

2.
     
  Pitanja i odgovori objavljuju se na internetskim stranicama Parlamenta.

Amandman 35

Amandman 35

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.b – naslov

Članak 130.b – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Dulja zastupnička pitanja za pisani odgovor
  s raspravom | Dulja zastupnička pitanja za pisani odgovor |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Dulja zastupnička pitanja za pisani odgovor
  s raspravom

s raspravom

Dulja zastupnička pitanja za pisani odgovor

Amandman 36

Amandman 36

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.b – stavak 1.

Članak 130.b – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Odbor, klub
  zastupnika
  ili najmanje pet posto zastupnika u Europskom parlamentu
  može postaviti dulja
  zastupnička pitanja, tj.
  pitanja za pisani odgovor
  s raspravom,
  Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku.
  Pitanja mogu obuhvaćati kratko obrazloženje. | 1.   
  Klub
  zastupnika može postaviti dulja pitanja za pisani odgovor Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. |
| Takva se pitanja u pisanom obliku podnose predsjedniku, koji, ako su pitanja općenito u skladu s Poslovnikom i kriterijima utvrđenim u prilogu Poslovniku

   (29)

  , smjesta obavještava primatelja pitanja o tome i od njega traži da navede hoće li odgovoriti i kada. | |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   
  Odbor, klub
  zastupnika
  ili najmanje pet posto zastupnika u Europskom parlamentu
  može postaviti dulja
  zastupnička pitanja, tj.
  pitanja za pisani odgovor
  s raspravom,
  Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku.
  Pitanja mogu obuhvaćati kratko obrazloženje.

1.   
  Klub
  zastupnika može postaviti dulja pitanja za pisani odgovor Vijeću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku.

Takva se pitanja u pisanom obliku podnose predsjedniku, koji, ako su pitanja općenito u skladu s Poslovnikom i kriterijima utvrđenim u prilogu Poslovniku

   (29)

  , smjesta obavještava primatelja pitanja o tome i od njega traži da navede hoće li odgovoriti i kada.

Takva se pitanja u pisanom obliku podnose predsjedniku, koji, ako su pitanja općenito u skladu s Poslovnikom i kriterijima utvrđenim u prilogu Poslovniku

29

, smjesta obavještava primatelja pitanja o tome i od njega traži da navede hoće li odgovoriti i kada.

Amandman 37

Amandman 37

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.b – stavak 1.a (novi)

Članak 130.b – stavak 1.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dulje zastupničko pitanje mora biti u općem interesu i predsjedniku se podnosi u pisanom obliku. Ne smije sadržavati više od 500 riječi. Ako je dulje zastupničko pitanje općenito u skladu s Poslovnikom, predsjednik ga smjesta dostavlja primatelju pitanja za pisani odgovor. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Dulje zastupničko pitanje mora biti u općem interesu i predsjedniku se podnosi u pisanom obliku. Ne smije sadržavati više od 500 riječi. Ako je dulje zastupničko pitanje općenito u skladu s Poslovnikom, predsjednik ga smjesta dostavlja primatelju pitanja za pisani odgovor.

Amandman 38

Amandman 38

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.b – stavak 1.b (novi)

Članak 130.b – stavak 1.b (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Dopušta se najviše 30 duljih zastupničkih pitanja godišnje. Konferencija predsjednika osigurava pravednu raspodjelu tih pitanja među klubovima zastupnika, a nijedan klub zastupnika ne smije podnijeti više od jednog takvog pitanja mjesečno. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.b
     
  Dopušta se najviše 30 duljih zastupničkih pitanja godišnje. Konferencija predsjednika osigurava pravednu raspodjelu tih pitanja među klubovima zastupnika, a nijedan klub zastupnika ne smije podnijeti više od jednog takvog pitanja mjesečno.

Amandman 39

Amandman 39

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.b – stavak 1.c (novi)

Članak 130.b – stavak 1.c (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Ako primatelj pitanja ne odgovori na dulje zastupničko pitanje u roku od šest tjedana nakon što mu je ono proslijeđeno, pitanje se na zahtjev podnositelja uvrštava u konačni prijedlog dnevnog reda Parlamenta u skladu s postupkom predviđenim u članku 149. i prema uvjetima iz stavka 3.a. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.c
     
  Ako primatelj pitanja ne odgovori na dulje zastupničko pitanje u roku od šest tjedana nakon što mu je ono proslijeđeno, pitanje se na zahtjev podnositelja uvrštava u konačni prijedlog dnevnog reda Parlamenta u skladu s postupkom predviđenim u članku 149. i prema uvjetima iz stavka 3.a.

Amandman 40

Amandman 40

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.b – stavak 2.

Članak 130.b – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Nakon primitka pisanog odgovora, dulje zastupničko pitanje uvrštava se u prijedlog dnevnog reda Parlamenta u skladu s postupkom predviđenim u članku 149.
  Rasprava se održava ako to zatraži odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Parlamentu. | 2.   Nakon primitka pisanog odgovora,
  ako zastupnici ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem srednji prag to zatraže,
  dulje zastupničko pitanje uvrštava se u 
  konačni
  prijedlog dnevnog reda Parlamenta u skladu s postupkom predviđenim u članku 149.
  i prema uvjetima iz stavka 3.a
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.   Nakon primitka pisanog odgovora, dulje zastupničko pitanje uvrštava se u prijedlog dnevnog reda Parlamenta u skladu s postupkom predviđenim u članku 149.
  Rasprava se održava ako to zatraži odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Parlamentu.

2.   Nakon primitka pisanog odgovora,
  ako zastupnici ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem srednji prag to zatraže,
  dulje zastupničko pitanje uvrštava se u 
  konačni
  prijedlog dnevnog reda Parlamenta u skladu s postupkom predviđenim u članku 149.
  i prema uvjetima iz stavka 3.a
  .

Amandman 41

Amandman 41

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.b – stavak 3.

Članak 130.b – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ako primatelj odbije odgovoriti na pitanje ili to ne učini u roku od tri tjedna, pitanje se uvrštava u prijedlog dnevnog reda. Rasprava se održava ako to zatraži odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Parlamentu. Prije rasprave jednom od podnositelja pitanja može se dopustiti da dodatno obrazloži pitanje. | Briše se. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Ako primatelj odbije odgovoriti na pitanje ili to ne učini u roku od tri tjedna, pitanje se uvrštava u prijedlog dnevnog reda. Rasprava se održava ako to zatraži odbor, klub zastupnika ili najmanje pet posto zastupnika u Parlamentu. Prije rasprave jednom od podnositelja pitanja može se dopustiti da dodatno obrazloži pitanje.

Briše se.

Briše se.

Amandman 42

Amandman 42

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.b – stavak 3.a

Članak 130.b – stavak 3.a

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Tijekom iste sjednice može se raspravljati o najviše tri dulja zastupnička pitanja. Ako se tijekom iste sjednice zatraži rasprava za više od tri dulja zastupnička pitanja, Konferencija predsjednika uključuje ih u konačni prijedlog dnevnog reda redoslijedom kojim je zaprimila zahtjeve za raspravu. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Tijekom iste sjednice može se raspravljati o najviše tri dulja zastupnička pitanja. Ako se tijekom iste sjednice zatraži rasprava za više od tri dulja zastupnička pitanja, Konferencija predsjednika uključuje ih u konačni prijedlog dnevnog reda redoslijedom kojim je zaprimila zahtjeve za raspravu.

Amandman 43

Amandman 43

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.b – stavak 4.

Članak 130.b – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Jedan od podnositelja može izložiti pitanje
  u 
  Parlamentu
  .
  Na
  pitanje
  odgovara jedan predstavnik dotične institucije
  . | 4.   
  Dulje zastupničko pitanje u Parlamentu izlaže zastupnik kojeg su unaprijed imenovali autor pitanja ili oni koji traže raspravu
  u 
  skladu sa stavkom 2
  .
  Dulje zastupničko pitanje ne razmatra se ako taj zastupnik nije prisutan. Primatelj odgovara na pitanje
  . |
| Članak 123. stavci od 2. do
  5
  . u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se mutatis mutandis. | Članak 123. stavci od 2. do
  8
  . u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se mutatis mutandis. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

4.   
  Jedan od podnositelja može izložiti pitanje
  u 
  Parlamentu
  .
  Na
  pitanje
  odgovara jedan predstavnik dotične institucije
  .

4.   
  Dulje zastupničko pitanje u Parlamentu izlaže zastupnik kojeg su unaprijed imenovali autor pitanja ili oni koji traže raspravu
  u 
  skladu sa stavkom 2
  .
  Dulje zastupničko pitanje ne razmatra se ako taj zastupnik nije prisutan. Primatelj odgovara na pitanje
  .

Članak 123. stavci od 2. do
  5
  . u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se mutatis mutandis.

5

Članak 123. stavci od 2. do
  8
  . u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se mutatis mutandis.

8

Amandman 44

Amandman 44

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 130.b – stavak 5.

Članak 130.b – stavak 5.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   
  Pitanja
  i odgovori na njih objavljuju se na internetskim stranicama Parlamenta. | 5.   
  Zastupnička pitanja
  i odgovori na njih objavljuju se na internetskim stranicama Parlamenta. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

5.   
  Pitanja
  i odgovori na njih objavljuju se na internetskim stranicama Parlamenta.

5.   
  Zastupnička pitanja
  i odgovori na njih objavljuju se na internetskim stranicama Parlamenta.

Amandman 45

Amandman 45

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 165. – stavak 1.

Članak 165. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Predsjednik opominje svakog zastupnika koji
  naruši neometano odvijanje sjednice ili čije ponašanje nije
  u 
  skladu s odgovarajućim odredbama članka 11
  . | 1.   Predsjednik opominje svakog zastupnika koji
  prekrši pravila ponašanja utvrđena
  u 
  članku 11. stavcima 3.b ili 3.c
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   Predsjednik opominje svakog zastupnika koji
  naruši neometano odvijanje sjednice ili čije ponašanje nije
  u 
  skladu s odgovarajućim odredbama članka 11
  .

1.   Predsjednik opominje svakog zastupnika koji
  prekrši pravila ponašanja utvrđena
  u 
  članku 11. stavcima 3.b ili 3.c
  .

Amandman 46

Amandman 46

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 165. – stavak 2.

Članak 165. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako se
  prijestup
  ponovi, predsjednik zastupnika opominje
  po
  drugi put, što se unosi u zapisnik. | 2.   Ako se
  kršenje
  ponovi, predsjednik zastupnika opominje drugi put, što se unosi u zapisnik. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.   Ako se
  prijestup
  ponovi, predsjednik zastupnika opominje
  po
  drugi put, što se unosi u zapisnik.

2.   Ako se
  kršenje
  ponovi, predsjednik zastupnika opominje drugi put, što se unosi u zapisnik.

Amandman 47

Amandman 47

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 165. – stavak 3.

Članak 165. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako se
  ometanje
  nastavi ili je
  počinjen daljnji prijestup
  , predsjednik dotičnom zastupniku može oduzeti riječ i udaljiti ga iz vijećnice do kraja dnevne sjednice. Predsjednik mjeru udaljavanja s dnevne sjednice u slučajevima iznimno ozbiljnog narušavanja reda može izreći odmah i bez druge opomene. Glavni tajnik osigurava trenutačno provođenje ovih stegovnih mjera uz pomoć parlamentarnih podvornika i po potrebi Službe sigurnosti Parlamenta. | 3.   Ako se
  kršenje
  nastavi ili je
  počinjeno daljnje kršenje
  , predsjednik dotičnom zastupniku može oduzeti riječ i udaljiti ga iz vijećnice do kraja dnevne sjednice. Predsjednik mjeru udaljavanja s dnevne sjednice u slučajevima iznimno ozbiljnog narušavanja reda može izreći odmah i bez druge opomene. Glavni tajnik osigurava trenutačno provođenje ovih stegovnih mjera uz pomoć parlamentarnih podvornika i po potrebi Službe sigurnosti Parlamenta. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

3.   Ako se
  ometanje
  nastavi ili je
  počinjen daljnji prijestup
  , predsjednik dotičnom zastupniku može oduzeti riječ i udaljiti ga iz vijećnice do kraja dnevne sjednice. Predsjednik mjeru udaljavanja s dnevne sjednice u slučajevima iznimno ozbiljnog narušavanja reda može izreći odmah i bez druge opomene. Glavni tajnik osigurava trenutačno provođenje ovih stegovnih mjera uz pomoć parlamentarnih podvornika i po potrebi Službe sigurnosti Parlamenta.

3.   Ako se
  kršenje
  nastavi ili je
  počinjeno daljnje kršenje
  , predsjednik dotičnom zastupniku može oduzeti riječ i udaljiti ga iz vijećnice do kraja dnevne sjednice. Predsjednik mjeru udaljavanja s dnevne sjednice u slučajevima iznimno ozbiljnog narušavanja reda može izreći odmah i bez druge opomene. Glavni tajnik osigurava trenutačno provođenje ovih stegovnih mjera uz pomoć parlamentarnih podvornika i po potrebi Službe sigurnosti Parlamenta.

Amandman 48

Amandman 48

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 165. – stavak 5.

Članak 165. – stavak 5.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Predsjednik može odlučiti prekinuti emitiranje sjednice uživo u slučaju
  klevetničkog, rasističkog ili ksenofobnog govora ili ponašanja zastupnika
  . | 5.   Predsjednik može odlučiti prekinuti emitiranje sjednice uživo u slučaju
  da zastupnik prekrši članak 11. stavke 3.b ili 3.c
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

5.   Predsjednik može odlučiti prekinuti emitiranje sjednice uživo u slučaju
  klevetničkog, rasističkog ili ksenofobnog govora ili ponašanja zastupnika
  .

5.   Predsjednik može odlučiti prekinuti emitiranje sjednice uživo u slučaju
  da zastupnik prekrši članak 11. stavke 3.b ili 3.c
  .

Amandman 49

Amandman 49

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 165. – stavak 6. – podstavak 1.

Članak 165. – stavak 6. – podstavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Predsjednik može odlučiti da iz audiovizualne snimke rasprava izbriše one dijelove govora zastupnika
  koji sadrže klevetnički, rasistički ili ksenofobni govor
  . | Predsjednik može odlučiti da iz audiovizualne snimke rasprava izbriše one dijelove govora zastupnika
  kojima se krši članak 11. stavci 3.b ili 3.c
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Predsjednik može odlučiti da iz audiovizualne snimke rasprava izbriše one dijelove govora zastupnika
  koji sadrže klevetnički, rasistički ili ksenofobni govor
  .

koji sadrže klevetnički, rasistički ili ksenofobni govor

Predsjednik može odlučiti da iz audiovizualne snimke rasprava izbriše one dijelove govora zastupnika
  kojima se krši članak 11. stavci 3.b ili 3.c
  .

kojima se krši članak 11. stavci 3.b ili 3.c

Amandman 50

Amandman 50

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 166. – stavak 1.

Članak 166. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U ozbiljnim slučajevima
  narušavanja reda ili ometanja rada Parlamenta, čime se krše načela utvrđena člankom 11
  ., predsjednik donosi obrazloženu odluku o odgovarajućoj sankciji. | 1.   U ozbiljnim slučajevima
  kršenja članka 11. stavaka od 3.a do 5.b
  ., predsjednik donosi obrazloženu odluku o odgovarajućoj sankciji
  u skladu s ovim člankom
  . |
| | Kad je riječ o članku 11. stavcima 3.b ili 3.c, predsjednik može donijeti obrazloženu odluku na temelju tog članka bez obzira na to jesu li dotičnom zastupniku prethodno određene trenutačne mjere u skladu s člankom 165. |
| | Kad je riječ o članku 11. stavku 3.e, predsjednik može donijeti obrazloženu odluku na temelju ovog članka isključivo nakon utvrđivanja slučaja uznemiravanja u skladu s mjerodavnim internim administrativnim postupkom o uznemiravanju i njegovoj prevenciji. |
| | Predsjednik može zastupniku izreći sankciju u slučajevima koji su predviđeni ovim Poslovnikom ili odlukom koju je u skladu s člankom 25. Predsjedništvo donijelo za primjenu ovog članka. |
| Predsjednik poziva dotičnog zastupnika da prije donošenja odluke podnese pisane primjedbe. U iznimnim slučajevima, predsjednik može sazvati saslušanje dotičnog zastupnika. | |
| Odluka se dotičnom zastupniku dostavlja preporučenim pismom ili mu je, u hitnim slučajevima, dostavljaju podvornici. | |
| Nakon dostave odluke dotičnom zastupniku, predsjednik u Parlamentu priopćava svaku sankciju izrečenu zastupniku. O njoj obavještava predsjedatelje tijela, odbora i izaslanstava čiji je zastupnik član. | |
| Nakon što sankcija postane konačna, do kraja se saziva objavljuje na vidljivom mjestu na internetskoj stranici Parlamenta i tamo ostaje do kraja parlamentarnog saziva . | |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   U ozbiljnim slučajevima
  narušavanja reda ili ometanja rada Parlamenta, čime se krše načela utvrđena člankom 11
  ., predsjednik donosi obrazloženu odluku o odgovarajućoj sankciji.

1.   U ozbiljnim slučajevima
  kršenja članka 11. stavaka od 3.a do 5.b
  ., predsjednik donosi obrazloženu odluku o odgovarajućoj sankciji
  u skladu s ovim člankom
  .

Kad je riječ o članku 11. stavcima 3.b ili 3.c, predsjednik može donijeti obrazloženu odluku na temelju tog članka bez obzira na to jesu li dotičnom zastupniku prethodno određene trenutačne mjere u skladu s člankom 165.

Kad je riječ o članku 11. stavcima 3.b ili 3.c, predsjednik može donijeti obrazloženu odluku na temelju tog članka bez obzira na to jesu li dotičnom zastupniku prethodno određene trenutačne mjere u skladu s člankom 165.

Kad je riječ o članku 11. stavku 3.e, predsjednik može donijeti obrazloženu odluku na temelju ovog članka isključivo nakon utvrđivanja slučaja uznemiravanja u skladu s mjerodavnim internim administrativnim postupkom o uznemiravanju i njegovoj prevenciji.

Kad je riječ o članku 11. stavku 3.e, predsjednik može donijeti obrazloženu odluku na temelju ovog članka isključivo nakon utvrđivanja slučaja uznemiravanja u skladu s mjerodavnim internim administrativnim postupkom o uznemiravanju i njegovoj prevenciji.

Predsjednik može zastupniku izreći sankciju u slučajevima koji su predviđeni ovim Poslovnikom ili odlukom koju je u skladu s člankom 25. Predsjedništvo donijelo za primjenu ovog članka.

Predsjednik može zastupniku izreći sankciju u slučajevima koji su predviđeni ovim Poslovnikom ili odlukom koju je u skladu s člankom 25. Predsjedništvo donijelo za primjenu ovog članka.

Predsjednik poziva dotičnog zastupnika da prije donošenja odluke podnese pisane primjedbe. U iznimnim slučajevima, predsjednik može sazvati saslušanje dotičnog zastupnika.

Predsjednik poziva dotičnog zastupnika da prije donošenja odluke podnese pisane primjedbe. U iznimnim slučajevima, predsjednik može sazvati saslušanje dotičnog zastupnika.

Odluka se dotičnom zastupniku dostavlja preporučenim pismom ili mu je, u hitnim slučajevima, dostavljaju podvornici.

Odluka se dotičnom zastupniku dostavlja preporučenim pismom ili mu je, u hitnim slučajevima, dostavljaju podvornici.

Nakon dostave odluke dotičnom zastupniku, predsjednik u Parlamentu priopćava svaku sankciju izrečenu zastupniku. O njoj obavještava predsjedatelje tijela, odbora i izaslanstava čiji je zastupnik član.

Nakon dostave odluke dotičnom zastupniku, predsjednik u Parlamentu priopćava svaku sankciju izrečenu zastupniku. O njoj obavještava predsjedatelje tijela, odbora i izaslanstava čiji je zastupnik član.

Nakon što sankcija postane konačna, do kraja se saziva objavljuje na vidljivom mjestu na internetskoj stranici Parlamenta i tamo ostaje do kraja parlamentarnog saziva .

Nakon što sankcija postane konačna, do kraja se saziva objavljuje na vidljivom mjestu na internetskoj stranici Parlamenta i tamo ostaje do kraja parlamentarnog saziva .

Amandman 51

Amandman 51

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 166. – stavak 1.a (novi)

Članak 166. – stavak 1.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Predsjednik poziva dotičnog zastupnika da prije donošenja odluke podnese pisane primjedbe. Predsjednik umjesto toga može odlučiti sazvati saslušanje kad god je to primjerenije. |
| | Odluka o izricanju sankcije dotičnom se zastupniku dostavlja preporučenim pismom ili mu je, u hitnim slučajevima, dostavljaju podvornici. |
| | Nakon dostave odluke dotičnom zastupniku, predsjednik u Parlamentu priopćava svaku sankciju izrečenu zastupniku. O njoj obavještava predsjedatelje tijela, odbora i izaslanstava čiji je zastupnik član. |
| | Nakon što sankcija postane konačna, do kraja se saziva objavljuje na vidljivom mjestu na internetskoj stranici Parlamenta i tamo ostaje do kraja parlamentarnog saziva. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Predsjednik poziva dotičnog zastupnika da prije donošenja odluke podnese pisane primjedbe. Predsjednik umjesto toga može odlučiti sazvati saslušanje kad god je to primjerenije.

Odluka o izricanju sankcije dotičnom se zastupniku dostavlja preporučenim pismom ili mu je, u hitnim slučajevima, dostavljaju podvornici.

Odluka o izricanju sankcije dotičnom se zastupniku dostavlja preporučenim pismom ili mu je, u hitnim slučajevima, dostavljaju podvornici.

Nakon dostave odluke dotičnom zastupniku, predsjednik u Parlamentu priopćava svaku sankciju izrečenu zastupniku. O njoj obavještava predsjedatelje tijela, odbora i izaslanstava čiji je zastupnik član.

Nakon dostave odluke dotičnom zastupniku, predsjednik u Parlamentu priopćava svaku sankciju izrečenu zastupniku. O njoj obavještava predsjedatelje tijela, odbora i izaslanstava čiji je zastupnik član.

Nakon što sankcija postane konačna, do kraja se saziva objavljuje na vidljivom mjestu na internetskoj stranici Parlamenta i tamo ostaje do kraja parlamentarnog saziva.

Nakon što sankcija postane konačna, do kraja se saziva objavljuje na vidljivom mjestu na internetskoj stranici Parlamenta i tamo ostaje do kraja parlamentarnog saziva.

Amandman 52

Amandman 52

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 166. – stavak 2.

Članak 166. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Kod procjene opaženog ponašanja u obzir se uzima njegova iznimnost, učestalost ili ustrajnost te stupanj njegove ozbiljnosti. | 2.   Kod procjene opaženog ponašanja u obzir se uzima njegova iznimnost, učestalost ili ustrajnost te stupanj njegove ozbiljnosti.
  Po potrebi se u obzir uzima i moguća šteta koja se nanosi dostojanstvu i ugledu Parlamenta. |
| Vidljive radnje koje se mogu tolerirati, pod uvjetom da nisu uvredljive, klevetničke, rasističke ili ksenofobne te da ostaju u prihvatljivim granicama, treba razlikovati od onih koje aktivno ometaju parlamentarne aktivnosti. | |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.   Kod procjene opaženog ponašanja u obzir se uzima njegova iznimnost, učestalost ili ustrajnost te stupanj njegove ozbiljnosti.

2.   Kod procjene opaženog ponašanja u obzir se uzima njegova iznimnost, učestalost ili ustrajnost te stupanj njegove ozbiljnosti.
  Po potrebi se u obzir uzima i moguća šteta koja se nanosi dostojanstvu i ugledu Parlamenta.

Vidljive radnje koje se mogu tolerirati, pod uvjetom da nisu uvredljive, klevetničke, rasističke ili ksenofobne te da ostaju u prihvatljivim granicama, treba razlikovati od onih koje aktivno ometaju parlamentarne aktivnosti.

Vidljive radnje koje se mogu tolerirati, pod uvjetom da nisu uvredljive, klevetničke, rasističke ili ksenofobne te da ostaju u prihvatljivim granicama, treba razlikovati od onih koje aktivno ometaju parlamentarne aktivnosti.

Amandman 53

Amandman 53

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 166. – stavak 4.

Članak 166. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Mjere utvrđene u stavku 3. točkama od (b) do (e) mogu se udvostručiti u slučaju ponovljenih
  prijestupa
  ili ako zastupnik odbije poštovati mjeru donesenu u skladu s člankom 165. stavkom 3. | 4.   Mjere utvrđene u stavku 3. točkama od (b) do (e) mogu se udvostručiti u slučaju ponovljenih
  kršenja
  ili ako zastupnik odbije poštovati mjeru donesenu u skladu s člankom 165. stavkom 3. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

4.   Mjere utvrđene u stavku 3. točkama od (b) do (e) mogu se udvostručiti u slučaju ponovljenih
  prijestupa
  ili ako zastupnik odbije poštovati mjeru donesenu u skladu s člankom 165. stavkom 3.

4.   Mjere utvrđene u stavku 3. točkama od (b) do (e) mogu se udvostručiti u slučaju ponovljenih
  kršenja
  ili ako zastupnik odbije poštovati mjeru donesenu u skladu s člankom 165. stavkom 3.

Amandman 54

Amandman 54

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 174. – stavak 7.

Članak 174. – stavak 7.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Predsjednik može staviti druge amandmane na skupno glasovanje ako se međusobno nadopunjavaju, osim ako klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag ne zahtijevaju odvojena glasovanja ili glasovanja po dijelovima. Podnositelji amandmana mogu predložiti i skupna glasovanja
  ako se njihovi amandmani međusobno nadopunjavaju
  . | 7.   Predsjednik može staviti druge amandmane na skupno glasovanje ako se međusobno nadopunjavaju, osim ako klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag ne zahtijevaju odvojena glasovanja ili glasovanja po dijelovima. Podnositelji amandmana mogu predložiti i skupna glasovanja
  za svoje amandmane
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

7.   Predsjednik može staviti druge amandmane na skupno glasovanje ako se međusobno nadopunjavaju, osim ako klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag ne zahtijevaju odvojena glasovanja ili glasovanja po dijelovima. Podnositelji amandmana mogu predložiti i skupna glasovanja
  ako se njihovi amandmani međusobno nadopunjavaju
  .

7.   Predsjednik može staviti druge amandmane na skupno glasovanje ako se međusobno nadopunjavaju, osim ako klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag ne zahtijevaju odvojena glasovanja ili glasovanja po dijelovima. Podnositelji amandmana mogu predložiti i skupna glasovanja
  za svoje amandmane
  .

Amandman 55

Amandman 55

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 174. – stavak 10.

Članak 174. – stavak 10.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 10.   U slučaju amandmana za koje se zahtijeva poimenično glasovanje glasuje se
  za svaki amandman pojedinačno
  . | 10.   U slučaju amandmana za koje se zahtijeva poimenično glasovanje glasuje se
  odvojeno od drugih amandmana
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

10.   U slučaju amandmana za koje se zahtijeva poimenično glasovanje glasuje se
  za svaki amandman pojedinačno
  .

10.   U slučaju amandmana za koje se zahtijeva poimenično glasovanje glasuje se
  odvojeno od drugih amandmana
  .

Amandman 56

Amandman 56

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 177. – tumačenje

Članak 177. – tumačenje

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Svaka povreda ovog članka smatra se ozbiljnim slučajem
  narušavanja reda na koje se odnosi članak 166
  .
  stavak 1
  .
  i ima pravne posljedice navedene u tom članku
  . | Svaka povreda ovog članka smatra se ozbiljnim slučajem
  kršenja članka 11
  .
  stavka 3
  .
  b
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Svaka povreda ovog članka smatra se ozbiljnim slučajem
  narušavanja reda na koje se odnosi članak 166
  .
  stavak 1
  .
  i ima pravne posljedice navedene u tom članku
  .

narušavanja reda na koje se odnosi članak 166

stavak 1

i ima pravne posljedice navedene u tom članku

Svaka povreda ovog članka smatra se ozbiljnim slučajem
  kršenja članka 11
  .
  stavka 3
  .
  b
  .

kršenja članka 11

stavka 3

b

Amandman 57

Amandman 57

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 196.

Članak 196.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 196. | Članak 196. |
| Osnivanje stalnih odbora | Osnivanje stalnih odbora |
| Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament osniva stalne odbore. Njihove se nadležnosti određuju u prilogu ovom Poslovniku (52) koji se prihvaća većinom danih glasova. Članovi odbora imenuju se tijekom prve sjednice novoizabranog Parlamenta
  te iznova nakon dvije i pol godine
  . | Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament osniva stalne odbore. Njihove se nadležnosti određuju u prilogu ovom Poslovniku (52) koji se prihvaća većinom danih glasova. Članovi odbora imenuju se tijekom prve sjednice novoizabranog Parlamenta. |
| Nadležnosti stalnih odbora
  ne moraju
  se odrediti
  u trenutku
  njihova osnivanja. | Nadležnosti stalnih odbora
  mogu
  se
  ponovno
  odrediti
  i nakon
  njihova osnivanja. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Članak 196.

Članak 196.

Osnivanje stalnih odbora

Osnivanje stalnih odbora

Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament osniva stalne odbore. Njihove se nadležnosti određuju u prilogu ovom Poslovniku (52) koji se prihvaća većinom danih glasova. Članovi odbora imenuju se tijekom prve sjednice novoizabranog Parlamenta
  te iznova nakon dvije i pol godine
  .

52

te iznova nakon dvije i pol godine

Na prijedlog Konferencije predsjednika Parlament osniva stalne odbore. Njihove se nadležnosti određuju u prilogu ovom Poslovniku (52) koji se prihvaća većinom danih glasova. Članovi odbora imenuju se tijekom prve sjednice novoizabranog Parlamenta.

52

Nadležnosti stalnih odbora
  ne moraju
  se odrediti
  u trenutku
  njihova osnivanja.

ne moraju

u trenutku

Nadležnosti stalnih odbora
  mogu
  se
  ponovno
  odrediti
  i nakon
  njihova osnivanja.

mogu

ponovno

i nakon

Amandman 58

Amandman 58

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 204. – stavak 1.

Članak 204. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Nakon što su članovi odbora imenovani u skladu s člankom 199., odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika, izabranih između punopravnih članova tog odbora odvojenim glasovanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlučuje Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika. Sastav predsjedništva svakog odbora mora odražavati raznolikost Parlamenta; nije dozvoljeno da svi članovi predsjedništva budu muškarci ili svi žene ili da su svi potpredsjednici iz iste države članice. | 1.   Nakon što su članovi odbora imenovani u skladu s člankom 199.
  te iznova nakon dvije i pol godine
  , odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika, izabranih između punopravnih članova tog odbora odvojenim glasovanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlučuje Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika. Sastav predsjedništva svakog odbora mora odražavati raznolikost Parlamenta; nije dozvoljeno da svi članovi predsjedništva budu muškarci ili svi žene ili da su svi potpredsjednici iz iste države članice. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   Nakon što su članovi odbora imenovani u skladu s člankom 199., odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika, izabranih između punopravnih članova tog odbora odvojenim glasovanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlučuje Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika. Sastav predsjedništva svakog odbora mora odražavati raznolikost Parlamenta; nije dozvoljeno da svi članovi predsjedništva budu muškarci ili svi žene ili da su svi potpredsjednici iz iste države članice.

1.   Nakon što su članovi odbora imenovani u skladu s člankom 199.
  te iznova nakon dvije i pol godine
  , odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika i potpredsjednika, izabranih između punopravnih članova tog odbora odvojenim glasovanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlučuje Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika. Sastav predsjedništva svakog odbora mora odražavati raznolikost Parlamenta; nije dozvoljeno da svi članovi predsjedništva budu muškarci ili svi žene ili da su svi potpredsjednici iz iste države članice.

Amandman 59

Amandman 59

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 210.a – naslov

Članak 210.a – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Postupak za rad odbora s povjerljivim informacijama
  koje
  je
  Parlament zaprimio | Postupak za rad odbora s povjerljivim informacijama
  na sjednici odbora koja
  je
  zatvorena za javnost |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Postupak za rad odbora s povjerljivim informacijama
  koje
  je
  Parlament zaprimio

koje

Parlament zaprimio

Postupak za rad odbora s povjerljivim informacijama
  na sjednici odbora koja
  je
  zatvorena za javnost

na sjednici odbora koja

zatvorena za javnost

Amandman 60

Amandman 60

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 210.a – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 210.a – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Kada predsjednik odbora proglasi da se primjenjuje povjerljivi postupak,
  na raspravi su
  nazočni samo članovi odbora,
  dužnosnici
  i 
  stručnjaci
  koje je predsjednik unaprijed odredio
  i čija
  je
  nazočnost nužna. | Kada predsjednik odbora proglasi da se primjenjuje povjerljivi postupak,
  rasprava je zatvorena za javnost i
  nazočni
  mogu biti
  samo članovi odbora,
  uključujući zamjenske članove. Odbor, u skladu s mjerodavnim međuinstitucijskim pravnim okvirom, može donijeti odluku da na raspravi mogu biti nazočni i drugi zastupnici u skladu s člankom 206. stavkom 3. Na raspravi mogu biti nazočne
  i 
  osobe za
  koje je predsjednik unaprijed odredio
  da imaju pravo na informacije, uz dužno poštovanje svih ograničenja koja proizlaze iz mjerodavnih pravila Europskog parlamenta kojima se uređuje postupanje s povjerljivim informacijama. Moguća je primjena dodatnih ograničenja za rad s povjerljivim informacijama na razini CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL i višoj, ili u slučaju posebnih ograničenja pristupa koja proizlaze iz međuinstitucijskog pravnog okvira. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Kada predsjednik odbora proglasi da se primjenjuje povjerljivi postupak,
  na raspravi su
  nazočni samo članovi odbora,
  dužnosnici
  i 
  stručnjaci
  koje je predsjednik unaprijed odredio
  i čija
  je
  nazočnost nužna.

na raspravi su

dužnosnici

stručnjaci

i čija

nazočnost nužna.

Kada predsjednik odbora proglasi da se primjenjuje povjerljivi postupak,
  rasprava je zatvorena za javnost i
  nazočni
  mogu biti
  samo članovi odbora,
  uključujući zamjenske članove. Odbor, u skladu s mjerodavnim međuinstitucijskim pravnim okvirom, može donijeti odluku da na raspravi mogu biti nazočni i drugi zastupnici u skladu s člankom 206. stavkom 3. Na raspravi mogu biti nazočne
  i 
  osobe za
  koje je predsjednik unaprijed odredio
  da imaju pravo na informacije, uz dužno poštovanje svih ograničenja koja proizlaze iz mjerodavnih pravila Europskog parlamenta kojima se uređuje postupanje s povjerljivim informacijama. Moguća je primjena dodatnih ograničenja za rad s povjerljivim informacijama na razini CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL i višoj, ili u slučaju posebnih ograničenja pristupa koja proizlaze iz međuinstitucijskog pravnog okvira.

rasprava je zatvorena za javnost i

mogu biti

uključujući zamjenske članove. Odbor, u skladu s mjerodavnim međuinstitucijskim pravnim okvirom, može donijeti odluku da na raspravi mogu biti nazočni i drugi zastupnici u skladu s člankom 206. stavkom 3. Na raspravi mogu biti nazočne

osobe za

da imaju pravo na informacije, uz dužno poštovanje svih ograničenja koja proizlaze iz mjerodavnih pravila Europskog parlamenta kojima se uređuje postupanje s povjerljivim informacijama. Moguća je primjena dodatnih ograničenja za rad s povjerljivim informacijama na razini CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL i višoj, ili u slučaju posebnih ograničenja pristupa koja proizlaze iz međuinstitucijskog pravnog okvira.

Amandman 61

Amandman 61

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 210.a – stavak 4.

Članak 210.a – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Zastupnici
  ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem srednji prag u odboru koji je primijenio postupak povjerljivosti mogu zatražiti razmatranje kršenja povjerljivosti. Taj zahtjev može biti uvršten na dnevni red sljedeće sjednice odbora. Većinom glasova svojih članova odbor može donijeti odluku o predaji predmeta predsjedniku radi daljnjeg razmatranja u skladu s člancima 11. i 166. | 4.   
  Ne dovodeći u pitanje mjerodavna pravila o povredi povjerljivosti općenito, zastupnici
  ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem srednji prag u odboru koji je primijenio postupak povjerljivosti mogu zatražiti razmatranje kršenja povjerljivosti. Taj zahtjev može biti uvršten na dnevni red sljedeće sjednice odbora. Većinom glasova svojih članova odbor može donijeti odluku o predaji predmeta predsjedniku radi daljnjeg razmatranja u skladu s člancima 11. i 166. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

4.   
  Zastupnici
  ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem srednji prag u odboru koji je primijenio postupak povjerljivosti mogu zatražiti razmatranje kršenja povjerljivosti. Taj zahtjev može biti uvršten na dnevni red sljedeće sjednice odbora. Većinom glasova svojih članova odbor može donijeti odluku o predaji predmeta predsjedniku radi daljnjeg razmatranja u skladu s člancima 11. i 166.

4.   
  Ne dovodeći u pitanje mjerodavna pravila o povredi povjerljivosti općenito, zastupnici
  ili klub/klubovi zastupnika koji dosežu barem srednji prag u odboru koji je primijenio postupak povjerljivosti mogu zatražiti razmatranje kršenja povjerljivosti. Taj zahtjev može biti uvršten na dnevni red sljedeće sjednice odbora. Većinom glasova svojih članova odbor može donijeti odluku o predaji predmeta predsjedniku radi daljnjeg razmatranja u skladu s člancima 11. i 166.

Amandman 62

Amandman 62

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 211. – naslov

Članak 211. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Javna saslušanja o inicijativama građana | Javna saslušanja
  i rasprave
  o inicijativama građana |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Javna saslušanja o inicijativama građana

Javna saslušanja
  i rasprave
  o inicijativama građana

i rasprave

Amandman 63

Amandman 63

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 211. – stavak 7.a (novi)

Članak 211. – stavak 7.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Parlament održava raspravu o inicijativi građana objavljenoj u odgovarajućem registru u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 211/2011 na sjednici nakon javnog saslušanja i u trenutku stavljanja rasprave na dnevni red odlučuje hoće li raspravu zaključiti rezolucijom. Raspravu ne zaključuje rezolucijom ako je izvješće o istom ili sličnom predmetu predviđeno za istu ili sljedeću sjednicu, osim ako predsjednik zbog iznimnih razloga ne predloži drukčije. Ako Parlament odluči zaključiti raspravu rezolucijom, odbor nadležan za taj predmet, klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag mogu podnijeti prijedlog rezolucije. Članak 123. stavci od 3. do 8. u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se mutatis mutandis. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

7.a
     
  Parlament održava raspravu o inicijativi građana objavljenoj u odgovarajućem registru u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 211/2011 na sjednici nakon javnog saslušanja i u trenutku stavljanja rasprave na dnevni red odlučuje hoće li raspravu zaključiti rezolucijom. Raspravu ne zaključuje rezolucijom ako je izvješće o istom ili sličnom predmetu predviđeno za istu ili sljedeću sjednicu, osim ako predsjednik zbog iznimnih razloga ne predloži drukčije. Ako Parlament odluči zaključiti raspravu rezolucijom, odbor nadležan za taj predmet, klub zastupnika ili zastupnici koji dosežu barem niski prag mogu podnijeti prijedlog rezolucije. Članak 123. stavci od 3. do 8. u vezi s podnošenjem prijedloga rezolucija i glasovanjem o njima primjenjuju se mutatis mutandis.

Amandman 76

Amandman 76

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 211. – stavak 8.

Članak 211. – stavak 8.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   
  Ako Komisija ne podnese zakonodavni prijedlog o građanskoj inicijativi koja joj je uspješno predana u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) br. 211/2011 unutar razdoblja od 12 mjeseci nakon što je dala pozitivno mišljenje
  o 
  njoj i u komunikaciji navela koje mjere planira poduzeti
  , odbor nadležan za predmet može u dogovoru s organizatorima te građanske inicijative održati saslušanje
  te
  ,
  prema potrebi, pokrenuti
  postupak iz članka
  46
  .
  radi izvršavanja prava Europskog parlamenta da od Komisije zatraži podnošenje odgovarajućeg prijedloga
  . | 8.   
  Nakon komunikacije Komisije u kojoj se iznose njezini pravni i politički zaključci o konkretnoj građanskoj inicijativi Parlament ocjenjuje mjere koje je Komisija poduzela u skladu s tom komunikacijom. Ako Komisija ne podnese odgovarajući prijedlog
  o 
  građanskoj inicijativi
  , odbor nadležan za predmet može u dogovoru s organizatorima te građanske inicijative održati saslušanje
  . Nadalje, Parlament može odlučiti hoće li održati raspravu na plenarnoj sjednici i hoće li tu raspravu zaključiti rezolucijom. Postupak iz članka 211. stavka 7.a primjenjuje se mutatis mutandis. Osim toga, Parlament može odlučiti iskoristiti pravo koje mu je dodijeljeno člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, čime pokreće postupak iz članka 46
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

8.   
  Ako Komisija ne podnese zakonodavni prijedlog o građanskoj inicijativi koja joj je uspješno predana u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) br. 211/2011 unutar razdoblja od 12 mjeseci nakon što je dala pozitivno mišljenje
  o 
  njoj i u komunikaciji navela koje mjere planira poduzeti
  , odbor nadležan za predmet može u dogovoru s organizatorima te građanske inicijative održati saslušanje
  te
  ,
  prema potrebi, pokrenuti
  postupak iz članka
  46
  .
  radi izvršavanja prava Europskog parlamenta da od Komisije zatraži podnošenje odgovarajućeg prijedloga
  .

8.   
  Nakon komunikacije Komisije u kojoj se iznose njezini pravni i politički zaključci o konkretnoj građanskoj inicijativi Parlament ocjenjuje mjere koje je Komisija poduzela u skladu s tom komunikacijom. Ako Komisija ne podnese odgovarajući prijedlog
  o 
  građanskoj inicijativi
  , odbor nadležan za predmet može u dogovoru s organizatorima te građanske inicijative održati saslušanje
  . Nadalje, Parlament može odlučiti hoće li održati raspravu na plenarnoj sjednici i hoće li tu raspravu zaključiti rezolucijom. Postupak iz članka 211. stavka 7.a primjenjuje se mutatis mutandis. Osim toga, Parlament može odlučiti iskoristiti pravo koje mu je dodijeljeno člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, čime pokreće postupak iz članka 46
  .

Amandman 64

Amandman 64

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 223.a – naslov – bilješka

Članak 223.a – naslov – bilješka

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 61 | Članak 223.a primjenjuje se samo na europske političke stranke i europske političke zaklade u smislu članka 2. stavaka 3. i 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014.
  Vidjeti i bilješke uz članka 224. i 225. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

61

61

Članak 223.a primjenjuje se samo na europske političke stranke i europske političke zaklade u smislu članka 2. stavaka 3. i 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014.
  Vidjeti i bilješke uz članka 224. i 225.

Vidjeti i bilješke uz članka 224. i 225.

| 61 | Članak 223.a primjenjuje se samo na europske političke stranke i europske političke zaklade u smislu članka 2. stavaka 3. i 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014. |
| --- | --- |

61

61

Članak 223.a primjenjuje se samo na europske političke stranke i europske političke zaklade u smislu članka 2. stavaka 3. i 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014.

Amandman 65

Amandman 65

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 223.a – stavak 2.a (novi)

Članak 223.a – stavak 2.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Na temelju prvog podstavka članka 10. stavka 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014, skupina od najmanje 50 građana može podnijeti obrazložen zahtjev kojim Parlament poziva da zatraži provjeru iz stavka 2. Taj obrazloženi zahtjev ne smiju pokrenuti ili potpisati zastupnici. On mora sadržavati bitne činjenične dokaze kojima se pokazuje da predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada ne ispunjava uvjete iz stavka 2. |
| | Predsjednik nadležnom odboru prosljeđuje dopuštene zahtjeve klubova i građana na daljnje razmatranje. |
| | Nakon razmatranja zahtjeva, koje se mora održati u roku od četiri mjeseca nakon što ga predsjednik proslijedio, nadležni se odbor može većinom svojih članova koji predstavljanju najmanje tri kluba zastupnika odlučiti na daljnje djelovanje u pogledu zahtjeva te o tome obavijestiti predsjednika. |
| | Skupina građana obavještava se o ishodu razmatranja u odboru. |
| | Nakon zaprimanja odluke odbora predsjednik o zahtjevu obavještava Parlament. |
| | Parlament nakon te obavijesti većinom glasova odlučuje hoće li podnijeti zahtjev Tijelu za europske političke stranke i europske političke zaklade. |
| | Odbor usvaja smjernice za postupanje s takvim zahtjevima skupina građana. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Na temelju prvog podstavka članka 10. stavka 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014, skupina od najmanje 50 građana može podnijeti obrazložen zahtjev kojim Parlament poziva da zatraži provjeru iz stavka 2. Taj obrazloženi zahtjev ne smiju pokrenuti ili potpisati zastupnici. On mora sadržavati bitne činjenične dokaze kojima se pokazuje da predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada ne ispunjava uvjete iz stavka 2.

Predsjednik nadležnom odboru prosljeđuje dopuštene zahtjeve klubova i građana na daljnje razmatranje.

Predsjednik nadležnom odboru prosljeđuje dopuštene zahtjeve klubova i građana na daljnje razmatranje.

Nakon razmatranja zahtjeva, koje se mora održati u roku od četiri mjeseca nakon što ga predsjednik proslijedio, nadležni se odbor može većinom svojih članova koji predstavljanju najmanje tri kluba zastupnika odlučiti na daljnje djelovanje u pogledu zahtjeva te o tome obavijestiti predsjednika.

Nakon razmatranja zahtjeva, koje se mora održati u roku od četiri mjeseca nakon što ga predsjednik proslijedio, nadležni se odbor može većinom svojih članova koji predstavljanju najmanje tri kluba zastupnika odlučiti na daljnje djelovanje u pogledu zahtjeva te o tome obavijestiti predsjednika.

Skupina građana obavještava se o ishodu razmatranja u odboru.

Skupina građana obavještava se o ishodu razmatranja u odboru.

Nakon zaprimanja odluke odbora predsjednik o zahtjevu obavještava Parlament.

Nakon zaprimanja odluke odbora predsjednik o zahtjevu obavještava Parlament.

Parlament nakon te obavijesti većinom glasova odlučuje hoće li podnijeti zahtjev Tijelu za europske političke stranke i europske političke zaklade.

Parlament nakon te obavijesti većinom glasova odlučuje hoće li podnijeti zahtjev Tijelu za europske političke stranke i europske političke zaklade.

Odbor usvaja smjernice za postupanje s takvim zahtjevima skupina građana.

Odbor usvaja smjernice za postupanje s takvim zahtjevima skupina građana.

Amandman 89/rev

Amandman 89/rev

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 228.a (novi)

Članak 228.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 228.a




  Rodno osviještena politika




  Predsjedništvo donosi akcijski plan za rodnu ravnopravnost u cilju uključivanja rodne perspektive u sve aktivnosti Parlamenta na svim razinama i u svim fazama. Akcijski plan za rodnu ravnopravnost prati se svake dvije godine te se preispituje najmanje svakih pet godina. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Članak 228.a

Rodno osviještena politika

Predsjedništvo donosi akcijski plan za rodnu ravnopravnost u cilju uključivanja rodne perspektive u sve aktivnosti Parlamenta na svim razinama i u svim fazama. Akcijski plan za rodnu ravnopravnost prati se svake dvije godine te se preispituje najmanje svakih pet godina.

Amandman 66

Amandman 66

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 229. – stavak 3.

Članak 229. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Te odredbe ne odnose se na predstavke i tekstove o kojima nije potrebno donijeti odluku. | Te odredbe ne odnose se na predstavke
  , građanske inicijative
  i tekstove o kojima nije potrebno donijeti odluku. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

Te odredbe ne odnose se na predstavke i tekstove o kojima nije potrebno donijeti odluku.

Te odredbe ne odnose se na predstavke
  , građanske inicijative
  i tekstove o kojima nije potrebno donijeti odluku.

, građanske inicijative

Amandman 67

Amandman 67

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Prilog II.a – naslov

Prilog II.a – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| KRITERIJI U VEZI S PITANJIMA ZA PISANI ODGOVOR U SKLADU S ČLANCIMA 130.,
  130.A, 130.B,
  131. i 131.A.. | KRITERIJI U VEZI S PITANJIMA ZA PISANI ODGOVOR U SKLADU S ČLANCIMA 130., 131. i 131.A |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

KRITERIJI U VEZI S PITANJIMA ZA PISANI ODGOVOR U SKLADU S ČLANCIMA 130.,
  130.A, 130.B,
  131. i 131.A..

130.A, 130.B,

KRITERIJI U VEZI S PITANJIMA ZA PISANI ODGOVOR U SKLADU S ČLANCIMA 130., 131. i 131.A

---

(4)  
  Vidi Prilog I.

4

Vidi Prilog I.

(5)  
  Sporazum od 16. travnja 2014. između Europskog parlamenta i Europske komisije o osnivanju registra transparentnosti za organizacije i samozaposlene osobe koje sudjeluju u oblikovanju i provedbi politike Europske unije (SL L 277, 19.9.2014., str. 11.).

5

Sporazum od 16. travnja 2014. između Europskog parlamenta i Europske komisije o osnivanju registra transparentnosti za organizacije i samozaposlene osobe koje sudjeluju u oblikovanju i provedbi politike Europske unije (SL L 277, 19.9.2014., str. 11.).

(1a)  
  Kodeks primjerenog ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu prilikom obnašanja njihovih dužnosti, koji je Predsjedništvo donijelo 2. srpnja 2018., postaje prilog ovom Poslovniku.

1a

Kodeks primjerenog ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu prilikom obnašanja njihovih dužnosti, koji je Predsjedništvo donijelo 2. srpnja 2018., postaje prilog ovom Poslovniku.

(1a)  
  Vidi Prilog I.

1a

Vidi Prilog I.

(1b)  
  Sporazum od 16. travnja 2014. između Europskog parlamenta i Europske komisije o osnivanju registra transparentnosti za organizacije i samozaposlene osobe koje sudjeluju u oblikovanju i provedbi politike Europske unije (SL L 277, 19.9.2014., str. 11.).

1b

Sporazum od 16. travnja 2014. između Europskog parlamenta i Europske komisije o osnivanju registra transparentnosti za organizacije i samozaposlene osobe koje sudjeluju u oblikovanju i provedbi politike Europske unije (SL L 277, 19.9.2014., str. 11.).

(27)  Vidi Prilog II.

27

(27)  Vidi Prilog II.

27

(28)  
  Vidi Prilog II.

28

Vidi Prilog II.

(29)  
  Vidi Prilog II.

29

Vidi Prilog II.

(52)  Vidi Prilog V.

52

(52)  Vidi Prilog V.

52

---

III Pripremni akti

Europski parlament

Utorak, 15. siječnja 2019.

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/230 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/230

---

P8_TA(2019)0001

Uspostava instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 15. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/30)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Dvije tisuće sto i četrdeset carinskih ureda (2) na vanjskim granicama Europske unije potrebno je na odgovarajući način opremiti kako bi se osiguralo funkcioniranje carinske unije. Potreba za odgovarajućim i ujednačenim carinskim provjerama sve je važnija ne samo zbog tradicionalne uloge carine u prikupljanje prihoda, nego i zbog potrebe da se znatno postroži provjera robe koja ulazi i izlazi preko vanjskih granica Unije kako bi se osigurala sigurnost i zaštita. Međutim, te provjere kretanja robe preko vanjskih granica istodobno bi trebale olakšavati, a ne otežavati zakonitu trgovinu s trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Dvije tisuće sto i četrdeset carinskih ureda (2) na vanjskim granicama Europske unije potrebno je na odgovarajući način opremiti kako bi se osiguralo funkcioniranje carinske unije. Potreba za odgovarajućim i ujednačenim carinskim provjerama sve je važnija ne samo zbog tradicionalne uloge carine u prikupljanje prihoda, nego i zbog potrebe da se znatno postroži provjera robe koja ulazi i izlazi preko vanjskih granica Unije kako bi se osigurala sigurnost i zaštita. Međutim, te provjere kretanja robe preko vanjskih granica istodobno bi trebale olakšavati, a ne otežavati zakonitu trgovinu s trećim zemljama.

| (1) | Dvije tisuće sto i četrdeset carinskih ureda (2) na vanjskim granicama Europske unije potrebno je na odgovarajući način opremiti kako bi se osiguralo
  učinkovito i djelotvorno
  funkcioniranje carinske unije. Potreba za odgovarajućim i ujednačenim carinskim provjerama sve je važnija ne samo zbog tradicionalne uloge carine u prikupljanje prihoda, nego i zbog potrebe da se znatno postroži provjera robe koja ulazi i izlazi preko vanjskih granica Unije kako bi se osigurala sigurnost i zaštita. Međutim, te provjere kretanja robe preko vanjskih granica istodobno bi trebale olakšavati, a ne otežavati zakonitu trgovinu s trećim zemljama
  , u skladu s uvjetima sigurnosti i zaštite
  . |
| --- | --- |

(1)

Dvije tisuće sto i četrdeset carinskih ureda (2) na vanjskim granicama Europske unije potrebno je na odgovarajući način opremiti kako bi se osiguralo
  učinkovito i djelotvorno
  funkcioniranje carinske unije. Potreba za odgovarajućim i ujednačenim carinskim provjerama sve je važnija ne samo zbog tradicionalne uloge carine u prikupljanje prihoda, nego i zbog potrebe da se znatno postroži provjera robe koja ulazi i izlazi preko vanjskih granica Unije kako bi se osigurala sigurnost i zaštita. Međutim, te provjere kretanja robe preko vanjskih granica istodobno bi trebale olakšavati, a ne otežavati zakonitu trgovinu s trećim zemljama
  , u skladu s uvjetima sigurnosti i zaštite
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | Carinska unija stup je Europske unije, jednog od najvećih svjetskih trgovinskih blokova, i bitna je za pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta u korist poduzeća i građana. U svojoj je rezoluciji od 14. ožujka 2018.

   (2a)

  Europski parlament izrazio posebnu zabrinutost zbog carinskih prijevara koje su dovele do znatnog gubitka prihoda za proračun Unije. Europski parlament ponovio je da je snažniju i ambiciozniju Europu moguće postići samo uz dodatna financijska sredstva te je je stoga pozvao na pružanje trajne potpore postojećim politikama, povećanje sredstava za vodeće programe Unije te da se dodatne odgovornosti poprate dodatnim financijskim sredstvima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

Carinska unija stup je Europske unije, jednog od najvećih svjetskih trgovinskih blokova, i bitna je za pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta u korist poduzeća i građana. U svojoj je rezoluciji od 14. ožujka 2018.

   (2a)

  Europski parlament izrazio posebnu zabrinutost zbog carinskih prijevara koje su dovele do znatnog gubitka prihoda za proračun Unije. Europski parlament ponovio je da je snažniju i ambiciozniju Europu moguće postići samo uz dodatna financijska sredstva te je je stoga pozvao na pružanje trajne potpore postojećim politikama, povećanje sredstava za vodeće programe Unije te da se dodatne odgovornosti poprate dodatnim financijskim sredstvima.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Trenutačno postoji neravnoteža u provedbi carinskih provjera u državama članicama. Ta je neravnoteža nastala zbog geografskih razlika među državama članicama i razlika u njihovim odgovarajućim kapacitetima i resursima. Sposobnost država članica da odgovore na izazove koje stvaraju globalni poslovni modeli i lanci opskrbe koji se stalno mijenjaju ne ovisi samo o ljudskom čimbeniku, nego i o raspoloživosti moderne i pouzdane opreme za carinske provjere. Osiguravanje ujednačenih carinskih provjera stoga je važan element u otklanjanju postojeće neravnoteže. Time će se povećati ujednačenost provedbe carinskih provjera u svim državama članicama i izbjeći preusmjeravanje protoka robe prema najslabijim točkama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Trenutačno postoji neravnoteža u provedbi carinskih provjera u državama članicama. Ta je neravnoteža nastala zbog geografskih razlika među državama članicama i razlika u njihovim odgovarajućim kapacitetima i resursima. Sposobnost država članica da odgovore na izazove koje stvaraju globalni poslovni modeli i lanci opskrbe koji se stalno mijenjaju ne ovisi samo o ljudskom čimbeniku, nego i o raspoloživosti moderne i pouzdane opreme za carinske provjere. Osiguravanje ujednačenih carinskih provjera stoga je važan element u otklanjanju postojeće neravnoteže. Time će se povećati ujednačenost provedbe carinskih provjera u svim državama članicama i izbjeći preusmjeravanje protoka robe prema najslabijim točkama.

| (2) | Trenutačno postoji neravnoteža u provedbi carinskih provjera u državama članicama. Ta je neravnoteža nastala zbog geografskih razlika među državama članicama i razlika u njihovim odgovarajućim kapacitetima i resursima
  , kao i zbog nedostatka standardiziranih carinskih provjera
  . Sposobnost država članica da odgovore na izazove koje stvaraju globalni poslovni modeli i lanci opskrbe koji se stalno mijenjaju ne ovisi samo o ljudskom čimbeniku, nego i o raspoloživosti
  i ispravnom funkcioniranju
  moderne i pouzdane opreme za carinske provjere.
  Drugi izazovi, kao što su porast e-trgovine, digitalizacija evidencija o kontrolama i inspekcijama, otpornost na kibernapade, sabotaža, industrijska špijunaža i zlouporaba podataka, također će povećati zahtjeve za boljim funkcioniranjem carinskih postupaka.
  Osiguravanje ujednačenih carinskih provjera stoga je važan element u otklanjanju postojeće neravnoteže. Time će se povećati ujednačenost provedbe carinskih provjera u svim državama članicama i izbjeći preusmjeravanje protoka robe prema najslabijim točkama.
  Sva roba koja ulazi na carinsko područje Unije trebala bi podlijegati temeljitoj kontroli kako bi se izbjeglo da carinski prevaranti odabiru luku koja im najviše odgovara. Kako bi se zajamčilo povećanje ukupne snage, kao i konvergencija uspješnosti carinskih provjera država članica, potrebna je jasna strategija u vezi s najslabijim točkama. |
| --- | --- |

(2)

Trenutačno postoji neravnoteža u provedbi carinskih provjera u državama članicama. Ta je neravnoteža nastala zbog geografskih razlika među državama članicama i razlika u njihovim odgovarajućim kapacitetima i resursima
  , kao i zbog nedostatka standardiziranih carinskih provjera
  . Sposobnost država članica da odgovore na izazove koje stvaraju globalni poslovni modeli i lanci opskrbe koji se stalno mijenjaju ne ovisi samo o ljudskom čimbeniku, nego i o raspoloživosti
  i ispravnom funkcioniranju
  moderne i pouzdane opreme za carinske provjere.
  Drugi izazovi, kao što su porast e-trgovine, digitalizacija evidencija o kontrolama i inspekcijama, otpornost na kibernapade, sabotaža, industrijska špijunaža i zlouporaba podataka, također će povećati zahtjeve za boljim funkcioniranjem carinskih postupaka.
  Osiguravanje ujednačenih carinskih provjera stoga je važan element u otklanjanju postojeće neravnoteže. Time će se povećati ujednačenost provedbe carinskih provjera u svim državama članicama i izbjeći preusmjeravanje protoka robe prema najslabijim točkama.
  Sva roba koja ulazi na carinsko područje Unije trebala bi podlijegati temeljitoj kontroli kako bi se izbjeglo da carinski prevaranti odabiru luku koja im najviše odgovara. Kako bi se zajamčilo povećanje ukupne snage, kao i konvergencija uspješnosti carinskih provjera država članica, potrebna je jasna strategija u vezi s najslabijim točkama.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Države članice u više su navrata izrazile potrebu za financijskom potporom i zatražile dubinsku analizu potrebne opreme. Vijeće je u svojim zaključcima (3) o financiranju carine od 23. ožujka 2017. pozvalo Komisiju da „ocijeni mogućnost financiranja potrebne tehničke opreme iz budućih financijskih programa Komisije te poveća usklađenost i poboljša suradnju (...) carinskih tijela i drugih tijela za izvršavanje zakonodavstva za potrebe financiranja”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Države članice u više su navrata izrazile potrebu za financijskom potporom i zatražile dubinsku analizu potrebne opreme. Vijeće je u svojim zaključcima (3) o financiranju carine od 23. ožujka 2017. pozvalo Komisiju da „ocijeni mogućnost financiranja potrebne tehničke opreme iz budućih financijskih programa Komisije te poveća usklađenost i poboljša suradnju (...) carinskih tijela i drugih tijela za izvršavanje zakonodavstva za potrebe financiranja”.

| (3) | Brojne
  države članice u više su navrata izrazile potrebu za financijskom potporom i zatražile dubinsku analizu potrebne opreme. Vijeće je u svojim zaključcima (3) o financiranju carine od 23. ožujka 2017. pozvalo Komisiju da „ocijeni mogućnost financiranja potrebne tehničke opreme iz budućih financijskih programa Komisije te poveća usklađenost i poboljša suradnju (...) carinskih tijela i drugih tijela za izvršavanje zakonodavstva za potrebe financiranja”. |
| --- | --- |

(3)

Brojne
  države članice u više su navrata izrazile potrebu za financijskom potporom i zatražile dubinsku analizu potrebne opreme. Vijeće je u svojim zaključcima (3) o financiranju carine od 23. ožujka 2017. pozvalo Komisiju da „ocijeni mogućnost financiranja potrebne tehničke opreme iz budućih financijskih programa Komisije te poveća usklađenost i poboljša suradnju (...) carinskih tijela i drugih tijela za izvršavanje zakonodavstva za potrebe financiranja”.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Stoga je prikladno uspostaviti novi instrument financijske potpore za opremu za carinske provjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Stoga je prikladno uspostaviti novi instrument financijske potpore za opremu za carinske provjere.

| (6) | Stoga je prikladno uspostaviti novi instrument financijske potpore za opremu za carinske provjere
  kojim bi se trebalo osigurati otkrivanje krivotvorenja robe i drugih nezakonitih poslovnih praksi. Trebalo bi razmotriti postojeće formule financijske potpore. |
| --- | --- |

(6)

Stoga je prikladno uspostaviti novi instrument financijske potpore za opremu za carinske provjere
  kojim bi se trebalo osigurati otkrivanje krivotvorenja robe i drugih nezakonitih poslovnih praksi. Trebalo bi razmotriti postojeće formule financijske potpore.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Budući da carinska tijela država članica preuzimaju sve veći broj odgovornosti koje se često odnose na područje sigurnosti i provode se na vanjskoj granici, potrebno je odgovarajućom financijskom potporom Unije državama članicama osigurati ujednačenost pri provedbi granične kontrole i carinskih provjera na vanjskim granicama. Jednako je važno promicati međuagencijsku suradnju na granicama Unije u pogledu kontrola robe i kontrola osoba među nacionalnim tijelima svake države članice odgovornima za nadzor državne granice ili za druge zadaće koje se provode na granici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Budući da carinska tijela država članica preuzimaju sve veći broj odgovornosti koje se često odnose na područje sigurnosti i provode se na vanjskoj granici, potrebno je odgovarajućom financijskom potporom Unije državama članicama osigurati ujednačenost pri provedbi granične kontrole i carinskih provjera na vanjskim granicama. Jednako je važno promicati međuagencijsku suradnju na granicama Unije u pogledu kontrola robe i kontrola osoba među nacionalnim tijelima svake države članice odgovornima za nadzor državne granice ili za druge zadaće koje se provode na granici.

| (7) | Budući da carinska tijela država članica preuzimaju sve veći broj odgovornosti koje se često odnose na područje sigurnosti i provode se na vanjskoj granici, potrebno je odgovarajućom financijskom potporom Unije državama članicama osigurati ujednačenost pri provedbi granične kontrole i carinskih provjera na vanjskim granicama. Jednako je važno promicati međuagencijsku suradnju na granicama Unije u pogledu kontrola robe i kontrola osoba među nacionalnim tijelima svake države članice odgovornima za nadzor državne granice ili za druge zadaće koje se provode na granici
  , uzimajući pritom u obzir kibersigurnost
  . |
| --- | --- |

(7)

Budući da carinska tijela država članica preuzimaju sve veći broj odgovornosti koje se često odnose na područje sigurnosti i provode se na vanjskoj granici, potrebno je odgovarajućom financijskom potporom Unije državama članicama osigurati ujednačenost pri provedbi granične kontrole i carinskih provjera na vanjskim granicama. Jednako je važno promicati međuagencijsku suradnju na granicama Unije u pogledu kontrola robe i kontrola osoba među nacionalnim tijelima svake države članice odgovornima za nadzor državne granice ili za druge zadaće koje se provode na granici
  , uzimajući pritom u obzir kibersigurnost
  .

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za Instrument, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (6), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za Instrument, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (6), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (11) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za Instrument, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (6), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.
  Kako bi se osigurala proračunska disciplina, uvjeti za određivanje prioriteta bespovratnih sredstava trebaju biti jasni, definirani i temeljiti se na utvrđenim potrebama za zadaće koje provode carinske točke. |
| --- | --- |

(11)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za Instrument, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (6), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.
  Kako bi se osigurala proračunska disciplina, uvjeti za određivanje prioriteta bespovratnih sredstava trebaju biti jasni, definirani i temeljiti se na utvrđenim potrebama za zadaće koje provode carinske točke.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | Oprema za carinske provjere koja se financira u okviru ovog Instrumenta treba ispunjavati optimalne standarde u pogledu sigurnosti, uključujući kibersigurnost, zaštitu, okoliš i zdravlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

Oprema za carinske provjere koja se financira u okviru ovog Instrumenta treba ispunjavati optimalne standarde u pogledu sigurnosti, uključujući kibersigurnost, zaštitu, okoliš i zdravlje.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.b) | Samo propisno ovlašteno osoblje nadležnih tijela treba imati pristup podacima dobivenima na temelju opreme za carinske provjere koja se financira u okviru ovog Instrumenta te se ti podaci trebaju odgovarajuće zaštititi od neovlaštenog pristupa i priopćavanja. Države članice trebale bi imati potpunu kontrolu nad tim podacima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.b)

Samo propisno ovlašteno osoblje nadležnih tijela treba imati pristup podacima dobivenima na temelju opreme za carinske provjere koja se financira u okviru ovog Instrumenta te se ti podaci trebaju odgovarajuće zaštititi od neovlaštenog pristupa i priopćavanja. Države članice trebale bi imati potpunu kontrolu nad tim podacima.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.c) | Oprema za carinske provjere koja se financira u okviru ovog Instrumenta treba pridonositi osiguravanju optimalnog upravljanja carinskim rizicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.c)

Oprema za carinske provjere koja se financira u okviru ovog Instrumenta treba pridonositi osiguravanju optimalnog upravljanja carinskim rizicima.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.d) | Kad je riječ o zamjeni stare opreme za carinske provjere sredstvima ovog Instrumenta, države članice trebale bi biti odgovorne za ekološki prihvatljivo odlaganje stare opreme za carinske provjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.d)

Kad je riječ o zamjeni stare opreme za carinske provjere sredstvima ovog Instrumenta, države članice trebale bi biti odgovorne za ekološki prihvatljivo odlaganje stare opreme za carinske provjere.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Većina opreme za carinske provjere može biti uvijek ili povremeno prikladna za kontrolu usklađenosti s drugim zakonodavstvom, kao što su odredbe o upravljanju granicama, vizama ili policijskoj suradnji. Fond za integrirano upravljanje granicama osmišljen je kao kombinacija dvaju komplementarnih instrumenata sa zasebnim, ali međusobno dosljednim područjima primjene u pogledu nabave opreme. S jedne strane, instrument za upravljanje granicama i vize uspostavljen Uredbom [2018/XXX] (10) isključit će opremu koja se može upotrebljavati i za upravljanje granicama i za carinske provjere. S druge strane, instrumentom za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere uspostavljenim ovom Uredbom neće se samo pružati financijska potpora za opremu za carinske provjere, što je glavna svrha, nego će se omogućiti i upotreba za
  dodatne
  svrhe, kao što su granična kontrola i sigurnost. Tom raspodjelom uloga poticat će se međuagencijska suradnja kao sastavnica pristupa europskog integriranog upravljanja granicama, kako je navedeno u članku 4. točki (e) Uredbe (EU) 2016/1624 (11), čime se carinskim i graničnim tijelima omogućuje suradnja i optimalno iskorištavanje učinka proračuna Unije omogućivanjem dijeljenja i interoperabilnosti opreme za provjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Većina opreme za carinske provjere može biti uvijek ili povremeno prikladna za kontrolu usklađenosti s drugim zakonodavstvom, kao što su odredbe o upravljanju granicama, vizama ili policijskoj suradnji. Fond za integrirano upravljanje granicama osmišljen je kao kombinacija dvaju komplementarnih instrumenata sa zasebnim, ali međusobno dosljednim područjima primjene u pogledu nabave opreme. S jedne strane, instrument za upravljanje granicama i vize uspostavljen Uredbom [2018/XXX] (10) isključit će opremu koja se može upotrebljavati i za upravljanje granicama i za carinske provjere. S druge strane, instrumentom za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere uspostavljenim ovom Uredbom neće se samo pružati financijska potpora za opremu za carinske provjere, što je glavna svrha, nego će se omogućiti i upotreba za
  dodatne
  svrhe, kao što su granična kontrola i sigurnost. Tom raspodjelom uloga poticat će se međuagencijska suradnja kao sastavnica pristupa europskog integriranog upravljanja granicama, kako je navedeno u članku 4. točki (e) Uredbe (EU) 2016/1624 (11), čime se carinskim i graničnim tijelima omogućuje suradnja i optimalno iskorištavanje učinka proračuna Unije omogućivanjem dijeljenja i interoperabilnosti opreme za provjere.

| (15) | Većina opreme za carinske provjere može biti uvijek ili povremeno prikladna za kontrolu usklađenosti s drugim zakonodavstvom, kao što su odredbe o upravljanju granicama, vizama ili policijskoj suradnji. Fond za integrirano upravljanje granicama osmišljen je kao kombinacija dvaju komplementarnih instrumenata sa zasebnim, ali međusobno dosljednim područjima primjene u pogledu nabave opreme. S jedne strane, instrument za upravljanje granicama i vize uspostavljen Uredbom [2018/XXX] (10) isključit će opremu koja se može upotrebljavati i za upravljanje granicama i za carinske provjere. S druge strane, instrumentom za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere uspostavljenim ovom Uredbom neće se samo pružati financijska potpora za opremu za carinske provjere, što je glavna svrha, nego će se omogućiti i upotreba za
  povezane
  svrhe, kao što su granična kontrola
  te zaštita
  i sigurnost. Tom raspodjelom uloga poticat će se međuagencijska suradnja kao sastavnica pristupa europskog integriranog upravljanja granicama, kako je navedeno u članku 4. točki (e) Uredbe (EU) 2016/1624 (11), čime se carinskim i graničnim tijelima omogućuje suradnja i optimalno iskorištavanje učinka proračuna Unije omogućivanjem dijeljenja i interoperabilnosti opreme za provjere.
  Kako bi se zajamčilo da je svaki instrument ili oprema koji su financirani u okviru Fonda u trajnom posjedu određene carinske točke koja je vlasnik opreme, čin dijeljenja i interoperabilnosti između carinskih i graničnih tijela trebao bi biti definiran kao nesustavan i neredovit. |
| --- | --- |

(15)

Većina opreme za carinske provjere može biti uvijek ili povremeno prikladna za kontrolu usklađenosti s drugim zakonodavstvom, kao što su odredbe o upravljanju granicama, vizama ili policijskoj suradnji. Fond za integrirano upravljanje granicama osmišljen je kao kombinacija dvaju komplementarnih instrumenata sa zasebnim, ali međusobno dosljednim područjima primjene u pogledu nabave opreme. S jedne strane, instrument za upravljanje granicama i vize uspostavljen Uredbom [2018/XXX] (10) isključit će opremu koja se može upotrebljavati i za upravljanje granicama i za carinske provjere. S druge strane, instrumentom za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere uspostavljenim ovom Uredbom neće se samo pružati financijska potpora za opremu za carinske provjere, što je glavna svrha, nego će se omogućiti i upotreba za
  povezane
  svrhe, kao što su granična kontrola
  te zaštita
  i sigurnost. Tom raspodjelom uloga poticat će se međuagencijska suradnja kao sastavnica pristupa europskog integriranog upravljanja granicama, kako je navedeno u članku 4. točki (e) Uredbe (EU) 2016/1624 (11), čime se carinskim i graničnim tijelima omogućuje suradnja i optimalno iskorištavanje učinka proračuna Unije omogućivanjem dijeljenja i interoperabilnosti opreme za provjere.
  Kako bi se zajamčilo da je svaki instrument ili oprema koji su financirani u okviru Fonda u trajnom posjedu određene carinske točke koja je vlasnik opreme, čin dijeljenja i interoperabilnosti između carinskih i graničnih tijela trebao bi biti definiran kao nesustavan i neredovit.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Odstupajući od Financijske uredbe, trebalo bi omogućiti financiranje djelovanja iz nekoliko programa ili instrumenata Unije kako bi se, prema potrebi, omogućila i pružila potpora za suradnju i interoperabilnost koja obuhvaća više područja. Međutim, u tim slučajevima doprinosi ne bi smjeli pokrivati iste troškove u skladu s načelom zabrane dvostrukog financiranja koje je utvrđeno Financijskom uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Odstupajući od Financijske uredbe, trebalo bi omogućiti financiranje djelovanja iz nekoliko programa ili instrumenata Unije kako bi se, prema potrebi, omogućila i pružila potpora za suradnju i interoperabilnost koja obuhvaća više područja. Međutim, u tim slučajevima doprinosi ne bi smjeli pokrivati iste troškove u skladu s načelom zabrane dvostrukog financiranja koje je utvrđeno Financijskom uredbom.

| (16) | Odstupajući od Financijske uredbe, trebalo bi omogućiti financiranje djelovanja iz nekoliko programa ili instrumenata Unije kako bi se, prema potrebi, omogućila i pružila potpora za suradnju i interoperabilnost koja obuhvaća više područja. Međutim, u tim slučajevima doprinosi ne bi smjeli pokrivati iste troškove u skladu s načelom zabrane dvostrukog financiranja koje je utvrđeno Financijskom uredbom.
  Ako je država članica već dodijelila doprinose ili primila doprinose u okviru drugog programa Unije ili potporu iz fonda Unije za nabavu iste opreme, taj doprinos ili ta potpora trebali bi se navesti u zahtjevu. |
| --- | --- |

(16)

Odstupajući od Financijske uredbe, trebalo bi omogućiti financiranje djelovanja iz nekoliko programa ili instrumenata Unije kako bi se, prema potrebi, omogućila i pružila potpora za suradnju i interoperabilnost koja obuhvaća više područja. Međutim, u tim slučajevima doprinosi ne bi smjeli pokrivati iste troškove u skladu s načelom zabrane dvostrukog financiranja koje je utvrđeno Financijskom uredbom.
  Ako je država članica već dodijelila doprinose ili primila doprinose u okviru drugog programa Unije ili potporu iz fonda Unije za nabavu iste opreme, taj doprinos ili ta potpora trebali bi se navesti u zahtjevu.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.a) | Europska komisija trebala bi poticati zajedničku nabavu i ispitivanje opreme za carinske provjere među državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

Europska komisija trebala bi poticati zajedničku nabavu i ispitivanje opreme za carinske provjere među državama članicama.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | S obzirom na brzi razvoj carinskih prioriteta, prijetnji i tehnologija, programi rada ne bi trebali obuhvaćati dulje razdoblje. Istodobno, potreba za izradom godišnjih programa rada povećava administrativno opterećenje i za Komisiju i za države članice, a nije nužna za provedbu Instrumenta. S obzirom na to, programi rada trebali bi u načelu obuhvaćati više od jedne proračunske godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

S obzirom na brzi razvoj carinskih prioriteta, prijetnji i tehnologija, programi rada ne bi trebali obuhvaćati dulje razdoblje. Istodobno, potreba za izradom godišnjih programa rada povećava administrativno opterećenje i za Komisiju i za države članice, a nije nužna za provedbu Instrumenta. S obzirom na to, programi rada trebali bi u načelu obuhvaćati više od jedne proračunske godine.

| (17) | S obzirom na brzi razvoj carinskih prioriteta, prijetnji i tehnologija, programi rada ne bi trebali obuhvaćati dulje razdoblje. Istodobno, potreba za izradom godišnjih programa rada povećava administrativno opterećenje i za Komisiju i za države članice, a nije nužna za provedbu Instrumenta. S obzirom na to, programi rada trebali bi u načelu obuhvaćati više od jedne proračunske godine.
  Osim toga, kako bi se zajamčilo očuvanje cjelovitosti strateških interesa Unije, države članice potiče se da pri javnom nadmetanju za novu opremu za carinske provjere pomno uzmu u obzir kibersigurnost i rizike od moguće izloženosti osjetljivih podataka izvan Unije. |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na brzi razvoj carinskih prioriteta, prijetnji i tehnologija, programi rada ne bi trebali obuhvaćati dulje razdoblje. Istodobno, potreba za izradom godišnjih programa rada povećava administrativno opterećenje i za Komisiju i za države članice, a nije nužna za provedbu Instrumenta. S obzirom na to, programi rada trebali bi u načelu obuhvaćati više od jedne proračunske godine.
  Osim toga, kako bi se zajamčilo očuvanje cjelovitosti strateških interesa Unije, države članice potiče se da pri javnom nadmetanju za novu opremu za carinske provjere pomno uzmu u obzir kibersigurnost i rizike od moguće izloženosti osjetljivih podataka izvan Unije.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu odredaba programa rada na temelju ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (12). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu odredaba programa rada na temelju ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (12).

Briše se.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Iako je centralizirana provedba nužna kako bi se postigao poseban cilj osiguravanja ujednačenih carinskih provjera, uzimajući u obzir tehničku prirodu ovog Instrumenta, na tehničkoj je razini potreban pripremni rad. Stoga bi provedbu trebalo poduprijeti procjenama potreba koje ovise o nacionalnoj stručnosti i iskustvu uz sudjelovanje carinskih uprava država članica. Te procjene potreba trebale bi se temeljiti na jasnoj metodologiji, uključujući minimalni broj koraka kojima se osigurava prikupljanje traženih informacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Iako je centralizirana provedba nužna kako bi se postigao poseban cilj osiguravanja ujednačenih carinskih provjera, uzimajući u obzir tehničku prirodu ovog Instrumenta, na tehničkoj je razini potreban pripremni rad. Stoga bi provedbu trebalo poduprijeti procjenama potreba koje ovise o nacionalnoj stručnosti i iskustvu uz sudjelovanje carinskih uprava država članica. Te procjene potreba trebale bi se temeljiti na jasnoj metodologiji, uključujući minimalni broj koraka kojima se osigurava prikupljanje traženih informacija.

| (19) | Iako je centralizirana provedba nužna kako bi se postigao poseban cilj osiguravanja ujednačenih carinskih provjera, uzimajući u obzir tehničku prirodu ovog Instrumenta, na tehničkoj je razini potreban pripremni rad. Stoga bi provedbu trebalo poduprijeti
  pojedinačnim
  procjenama potreba koje ovise o nacionalnoj stručnosti i iskustvu uz sudjelovanje carinskih uprava država članica. Te procjene potreba trebale bi se temeljiti na jasnoj metodologiji, uključujući minimalni broj koraka kojima se osigurava prikupljanje traženih
  relevantnih
  informacija. |
| --- | --- |

(19)

Iako je centralizirana provedba nužna kako bi se postigao poseban cilj osiguravanja ujednačenih carinskih provjera, uzimajući u obzir tehničku prirodu ovog Instrumenta, na tehničkoj je razini potreban pripremni rad. Stoga bi provedbu trebalo poduprijeti
  pojedinačnim
  procjenama potreba koje ovise o nacionalnoj stručnosti i iskustvu uz sudjelovanje carinskih uprava država članica. Te procjene potreba trebale bi se temeljiti na jasnoj metodologiji, uključujući minimalni broj koraka kojima se osigurava prikupljanje traženih
  relevantnih
  informacija.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Kako bi se osiguralo redovito praćenje i izvješćivanje, trebalo bi uspostaviti odgovarajući okvir za praćenje rezultata postignutih Instrumentom i djelovanjima u okviru Instrumenta. Takvo praćenje i izvješćivanje trebali bi se temeljiti na pokazateljima kojima se mjere učinci djelovanja u okviru Instrumenta. Zahtjevi za izvješćivanje trebali bi uključivati
  određene
  informacije o opremi za carinske provjere iznad određenog praga troška. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Kako bi se osiguralo redovito praćenje i izvješćivanje, trebalo bi uspostaviti odgovarajući okvir za praćenje rezultata postignutih Instrumentom i djelovanjima u okviru Instrumenta. Takvo praćenje i izvješćivanje trebali bi se temeljiti na pokazateljima kojima se mjere učinci djelovanja u okviru Instrumenta. Zahtjevi za izvješćivanje trebali bi uključivati
  određene
  informacije o opremi za carinske provjere iznad određenog praga troška.

| (20) | Kako bi se osiguralo redovito praćenje i izvješćivanje, trebalo bi uspostaviti odgovarajući okvir za praćenje rezultata postignutih Instrumentom i djelovanjima u okviru Instrumenta. Takvo praćenje i izvješćivanje trebali bi se temeljiti na
  kvantitativnim i kvalitativnim
  pokazateljima kojima se mjere učinci djelovanja u okviru Instrumenta.
  Države članice trebale bi osigurati transparentan i jasan postupak nabave.
  Zahtjevi za izvješćivanje trebali bi uključivati
  detaljne
  informacije o opremi za carinske provjere
  i postupku nabave
  iznad određenog praga troška
  te obrazloženje troškova
  . |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se osiguralo redovito praćenje i izvješćivanje, trebalo bi uspostaviti odgovarajući okvir za praćenje rezultata postignutih Instrumentom i djelovanjima u okviru Instrumenta. Takvo praćenje i izvješćivanje trebali bi se temeljiti na
  kvantitativnim i kvalitativnim
  pokazateljima kojima se mjere učinci djelovanja u okviru Instrumenta.
  Države članice trebale bi osigurati transparentan i jasan postupak nabave.
  Zahtjevi za izvješćivanje trebali bi uključivati
  detaljne
  informacije o opremi za carinske provjere
  i postupku nabave
  iznad određenog praga troška
  te obrazloženje troškova
  .

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Kako bi se na odgovarajući način odgovorilo na nove političke prioritete, prijetnje i tehnologije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu izmjene namjena u okviru carinskih provjera za djelovanja prihvatljiva u okviru Instrumenta te popisa pokazatelja za mjerenje postizanja posebnih ciljeva. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim savjetovanja na razini stručnjaka, i da se savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Kako bi se na odgovarajući način odgovorilo na nove političke prioritete, prijetnje i tehnologije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu izmjene namjena u okviru carinskih provjera za djelovanja prihvatljiva u okviru Instrumenta te popisa pokazatelja za mjerenje postizanja posebnih ciljeva. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim savjetovanja na razini stručnjaka, i da se savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata.

| (22) | Kako bi se na odgovarajući način odgovorilo na nove političke prioritete, prijetnje i tehnologije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu izmjene
  ove Uredbe kako bi se utvrdili programi rada, izmjene
  namjena u okviru carinskih provjera za djelovanja prihvatljiva u okviru Instrumenta te popisa pokazatelja za mjerenje postizanja posebnih ciljeva. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća
  i potpuno transparentna
  savjetovanja, među ostalim savjetovanja na razini stručnjaka, i da se savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se na odgovarajući način odgovorilo na nove političke prioritete, prijetnje i tehnologije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu izmjene
  ove Uredbe kako bi se utvrdili programi rada, izmjene
  namjena u okviru carinskih provjera za djelovanja prihvatljiva u okviru Instrumenta te popisa pokazatelja za mjerenje postizanja posebnih ciljeva. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća
  i potpuno transparentna
  savjetovanja, među ostalim savjetovanja na razini stručnjaka, i da se savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila navedena u Financijskoj uredbi i njima se posebno utvrđuje postupak za utvrđivanje i izvršavanje proračuna bespovratnim sredstvima, nagradama, javnom nabavom i neizravnim izvršenjem, kao i provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravilima donesenima na temelju članka 322. UFEU-a usto se uređuje zaštita proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, imajući u vidu da je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i djelotvorno financiranje sredstvima EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila navedena u Financijskoj uredbi i njima se posebno utvrđuje postupak za utvrđivanje i izvršavanje proračuna bespovratnim sredstvima, nagradama, javnom nabavom i neizravnim izvršenjem, kao i provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravilima donesenima na temelju članka 322. UFEU-a usto se uređuje zaštita proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, imajući u vidu da je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i djelotvorno financiranje sredstvima EU-a.

| (24) | Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila navedena u Financijskoj uredbi i njima se posebno utvrđuje postupak za utvrđivanje i izvršavanje proračuna bespovratnim sredstvima, nagradama, javnom nabavom i neizravnim izvršenjem, kao i provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravilima donesenima na temelju članka 322. UFEU-a usto se uređuje zaštita proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, imajući u vidu da je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i djelotvorno financiranje sredstvima EU-a.
  Financiranje u okviru ovog Instrumenta trebalo bi biti u skladu s načelima transparentnosti, proporcionalnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije. |
| --- | --- |

(24)

Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila navedena u Financijskoj uredbi i njima se posebno utvrđuje postupak za utvrđivanje i izvršavanje proračuna bespovratnim sredstvima, nagradama, javnom nabavom i neizravnim izvršenjem, kao i provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravilima donesenima na temelju članka 322. UFEU-a usto se uređuje zaštita proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, imajući u vidu da je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i djelotvorno financiranje sredstvima EU-a.
  Financiranje u okviru ovog Instrumenta trebalo bi biti u skladu s načelima transparentnosti, proporcionalnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Oblike financiranja i metode provedbe utvrđene ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik neusklađivanja. To bi trebalo obuhvatiti i razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnog financiranja i jediničnih troškova te financiranje koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Oblike financiranja i metode provedbe utvrđene ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik neusklađivanja. To bi trebalo obuhvatiti i razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnog financiranja i jediničnih troškova te financiranje koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

| (25) | Oblike financiranja i metode provedbe utvrđene ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik neusklađivanja. To bi trebalo obuhvatiti i razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnog financiranja i jediničnih troškova te financiranje koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.
  Načela za ostvarenje ciljeva iz Instrumenta trebaju biti poboljšanje provedbe i kvalitete potrošnje uz istovremeno osiguranje optimalnog korištenja financijskih sredstava. |
| --- | --- |

(25)

Oblike financiranja i metode provedbe utvrđene ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik neusklađivanja. To bi trebalo obuhvatiti i razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnog financiranja i jediničnih troškova te financiranje koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.
  Načela za ostvarenje ciljeva iz Instrumenta trebaju biti poboljšanje provedbe i kvalitete potrošnje uz istovremeno osiguranje optimalnog korištenja financijskih sredstava.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, Instrument ima opći cilj potpore carinskoj uniji i carinskim tijelima u zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica, kako bi se osigurala sigurnost i zaštita unutar Unije, i kako bi se Unija zaštitila od nepoštene i nezakonite trgovine te istodobno olakšala zakonita poslovna aktivnost. | 1.   U okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama
  i s obzirom na dugoročni cilj standardizacije svih carinskih uprava u Uniji
  , Instrument ima opći cilj potpore carinskoj uniji i carinskim tijelima u zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica
  radi promicanja međuagencijske suradnje na granicama Unije u pogledu kontrole robe i osoba
  , kako bi se osigurala sigurnost i zaštita unutar Unije, i kako bi se Unija zaštitila od nepoštene i nezakonite trgovine te istodobno olakšala zakonita poslovna aktivnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   U okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, Instrument ima opći cilj potpore carinskoj uniji i carinskim tijelima u zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica, kako bi se osigurala sigurnost i zaštita unutar Unije, i kako bi se Unija zaštitila od nepoštene i nezakonite trgovine te istodobno olakšala zakonita poslovna aktivnost.

1.   U okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama
  i s obzirom na dugoročni cilj standardizacije svih carinskih uprava u Uniji
  , Instrument ima opći cilj potpore carinskoj uniji i carinskim tijelima u zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica
  radi promicanja međuagencijske suradnje na granicama Unije u pogledu kontrole robe i osoba
  , kako bi se osigurala sigurnost i zaštita unutar Unije, i kako bi se Unija zaštitila od nepoštene i nezakonite trgovine te istodobno olakšala zakonita poslovna aktivnost.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Poseban je cilj Instrumenta doprinijeti odgovarajućim i ujednačenim carinskim provjerama nabavom, održavanjem i poboljšavanjem odgovarajuće, najsuvremenije i pouzdane opreme za carinske provjere. | 2.   Poseban je cilj Instrumenta doprinijeti odgovarajućim i ujednačenim carinskim provjerama
  potpuno transparentnom
  nabavom, održavanjem i poboljšavanjem odgovarajuće, najsuvremenije
  , sigurne, zaštićene, ekološki prihvatljive
  i pouzdane opreme za carinske provjere
  koja je otporna na kibernapade. Dodatni je cilj poboljšati kvalitetu carinskih provjera u svim državama članicama kako bi se izbjeglo preusmjeravanje robe prema slabijim točkama u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Poseban je cilj Instrumenta doprinijeti odgovarajućim i ujednačenim carinskim provjerama nabavom, održavanjem i poboljšavanjem odgovarajuće, najsuvremenije i pouzdane opreme za carinske provjere.

2.   Poseban je cilj Instrumenta doprinijeti odgovarajućim i ujednačenim carinskim provjerama
  potpuno transparentnom
  nabavom, održavanjem i poboljšavanjem odgovarajuće, najsuvremenije
  , sigurne, zaštićene, ekološki prihvatljive
  i pouzdane opreme za carinske provjere
  koja je otporna na kibernapade. Dodatni je cilj poboljšati kvalitetu carinskih provjera u svim državama članicama kako bi se izbjeglo preusmjeravanje robe prema slabijim točkama u Uniji.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Instrument pridonosi provedbi europskog integriranog upravljanja granicama tako što podržava međuagencijsku suradnju te dijeljenje i interoperabilnost nove opreme nabavljene pomoću Instrumenta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Instrument pridonosi provedbi europskog integriranog upravljanja granicama tako što podržava međuagencijsku suradnju te dijeljenje i interoperabilnost nove opreme nabavljene pomoću Instrumenta.

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Instrumenta za razdoblje 2021.–2027. iznosi 1 300 000 000  EUR u tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Instrumenta za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  1 149 175 000  EUR u cijenama iz 2018.
  (1 300 000 000  EUR u tekućim cijenama). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Financijska omotnica za provedbu Instrumenta za razdoblje 2021.–2027. iznosi 1 300 000 000  EUR u tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu Instrumenta za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  1 149 175 000  EUR u cijenama iz 2018.
  (1 300 000 000  EUR u tekućim cijenama).

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Iznosom iz stavka 1. mogu se pokrivati i troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti upravljanja Instrumentom te troškovi evaluacije ostvarivanja njegovih ciljeva. Osim toga, mogu se pokriti troškovi povezani sa studijama, sastancima stručnjaka, djelovanjima informiranja i komunikacije, ako su povezani s ciljevima Instrumenta, te troškovi povezani s informacijskim mrežama s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu za upravljanje Instrumentom. | 2.   Iznosom iz stavka 1. mogu se pokrivati i 
  opravdani i provjereni
  troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti upravljanja Instrumentom te troškovi evaluacije
  njegove uspješnosti i
  ostvarivanja njegovih ciljeva. Osim toga, mogu se pokriti
  opravdani i provjereni
  troškovi povezani sa studijama, sastancima stručnjaka, djelovanjima informiranja i komunikacije
  te razmjenama informacija među državama članicama
  ako su povezani s 
  posebnim
  ciljevima Instrumenta
  koji služe za postizanje općeg cilja
  , te troškovi povezani s informacijskim mrežama s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu za upravljanje Instrumentom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Iznosom iz stavka 1. mogu se pokrivati i troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti upravljanja Instrumentom te troškovi evaluacije ostvarivanja njegovih ciljeva. Osim toga, mogu se pokriti troškovi povezani sa studijama, sastancima stručnjaka, djelovanjima informiranja i komunikacije, ako su povezani s ciljevima Instrumenta, te troškovi povezani s informacijskim mrežama s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu za upravljanje Instrumentom.

2.   Iznosom iz stavka 1. mogu se pokrivati i 
  opravdani i provjereni
  troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti upravljanja Instrumentom te troškovi evaluacije
  njegove uspješnosti i
  ostvarivanja njegovih ciljeva. Osim toga, mogu se pokriti
  opravdani i provjereni
  troškovi povezani sa studijama, sastancima stručnjaka, djelovanjima informiranja i komunikacije
  te razmjenama informacija među državama članicama
  ako su povezani s 
  posebnim
  ciljevima Instrumenta
  koji služe za postizanje općeg cilja
  , te troškovi povezani s informacijskim mrežama s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu za upravljanje Instrumentom.

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.a (novi)

Članak 5. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ako djelovanje koje se podupire uključuje nabavu ili poboljšavanje opreme, Komisija uspostavlja prikladne mjere zaštite i izvanredne mjere kako bi osigurala da se opremom kupljenom uz potporu iz programa i instrumenata Unije koriste sva relevantna carinska tijela u svim relevantnim slučajevima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Ako djelovanje koje se podupire uključuje nabavu ili poboljšavanje opreme, Komisija uspostavlja prikladne mjere zaštite i izvanredne mjere kako bi osigurala da se opremom kupljenom uz potporu iz programa i instrumenata Unije koriste sva relevantna carinska tijela u svim relevantnim slučajevima.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3.

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako djelovanje uključuje nabavu ili poboljšavanje opreme, Komisija uspostavlja mehanizam koordinacije kojim se osigurava učinkovitost i interoperabilnost sve opreme kupljene uz potporu iz programa i instrumenata Unije. | 3.   Ako djelovanje uključuje nabavu ili poboljšavanje opreme, Komisija uspostavlja mehanizam koordinacije kojim se osigurava učinkovitost i interoperabilnost sve opreme kupljene uz potporu iz programa i instrumenata Unije
  i koji će omogućiti savjetovanje s relevantnim agencijama Unije, u prvom redu s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu, i njihovo sudjelovanje. Mehanizam koordinacije uključuje sudjelovanje Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i savjetovanje s njom u cilju maksimalnog povećanja dodane vrijednosti Unije u području upravljanja granicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako djelovanje uključuje nabavu ili poboljšavanje opreme, Komisija uspostavlja mehanizam koordinacije kojim se osigurava učinkovitost i interoperabilnost sve opreme kupljene uz potporu iz programa i instrumenata Unije.

3.   Ako djelovanje uključuje nabavu ili poboljšavanje opreme, Komisija uspostavlja mehanizam koordinacije kojim se osigurava učinkovitost i interoperabilnost sve opreme kupljene uz potporu iz programa i instrumenata Unije
  i koji će omogućiti savjetovanje s relevantnim agencijama Unije, u prvom redu s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu, i njihovo sudjelovanje. Mehanizam koordinacije uključuje sudjelovanje Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i savjetovanje s njom u cilju maksimalnog povećanja dodane vrijednosti Unije u području upravljanja granicama.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3.a (novi)

Članak 5. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ako djelovanje koje se podupire uključuje nabavu ili poboljšavanje opreme, Komisija uspostavlja prikladne mjere zaštite i izvanredne mjere kako bi osigurala da oprema kupljena uz potporu iz programa i instrumenata Unije ispunjava dogovorene standarde o redovitom održavanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Ako djelovanje koje se podupire uključuje nabavu ili poboljšavanje opreme, Komisija uspostavlja prikladne mjere zaštite i izvanredne mjere kako bi osigurala da oprema kupljena uz potporu iz programa i instrumenata Unije ispunjava dogovorene standarde o redovitom održavanju.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Odstupajući od stavka 1., u opravdanim slučajevima djelovanja mogu obuhvatiti nabavu, održavanje i poboljšavanje opreme za carinske provjere radi ispitivanja novih dijelova ili novih funkcionalnosti u radnim uvjetima. | 2.   Odstupajući od stavka 1., u opravdanim slučajevima djelovanja mogu obuhvatiti
  potpuno transparentnu
  nabavu, održavanje i poboljšavanje opreme za carinske provjere radi ispitivanja novih dijelova ili novih funkcionalnosti u radnim uvjetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Odstupajući od stavka 1., u opravdanim slučajevima djelovanja mogu obuhvatiti nabavu, održavanje i poboljšavanje opreme za carinske provjere radi ispitivanja novih dijelova ili novih funkcionalnosti u radnim uvjetima.

2.   Odstupajući od stavka 1., u opravdanim slučajevima djelovanja mogu obuhvatiti
  potpuno transparentnu
  nabavu, održavanje i poboljšavanje opreme za carinske provjere radi ispitivanja novih dijelova ili novih funkcionalnosti u radnim uvjetima.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3.

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 14. o izmjeni namjena u okviru carinskih provjera utvrđenih stavkom 1. točkom (b) i u Prilogu 1. ako se smatra da su takve izmjene potrebne. | 3.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 14. o izmjeni namjena u okviru carinskih provjera utvrđenih stavkom 1. točkom (b) i u Prilogu 1. ako se smatra da su takve izmjene potrebne
  te radi usklađenosti s tehnološkim razvojima, promjenama načina krijumčarenja robe i novim, pametnim i inovativnim rješenjima za potrebe carinskih provjera
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 14. o izmjeni namjena u okviru carinskih provjera utvrđenih stavkom 1. točkom (b) i u Prilogu 1. ako se smatra da su takve izmjene potrebne.

3.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 14. o izmjeni namjena u okviru carinskih provjera utvrđenih stavkom 1. točkom (b) i u Prilogu 1. ako se smatra da su takve izmjene potrebne
  te radi usklađenosti s tehnološkim razvojima, promjenama načina krijumčarenja robe i novim, pametnim i inovativnim rješenjima za potrebe carinskih provjera
  .

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 4.

Članak 6. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Oprema za carinske provjere koja se financira u okviru ovog Instrumenta može se upotrijebiti i u dodatne svrhe osim provedbe carinske provjere, među ostalim i za kontrolu osoba radi potpore nacionalnim tijelima za upravljanje granicama i istrage. | 4.   Oprema za carinske provjere koja se financira u okviru ovog Instrumenta
  trebala bi se prvenstveno upotrebljavati za carinske provjere, ali
  može se upotrijebiti i u dodatne svrhe osim provedbe carinske provjere, među ostalim i za kontrolu osoba radi potpore nacionalnim tijelima za upravljanje granicama i istrage
  radi ispunjavanja općih i posebnih ciljeva opisanih u članku 3
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Oprema za carinske provjere koja se financira u okviru ovog Instrumenta može se upotrijebiti i u dodatne svrhe osim provedbe carinske provjere, među ostalim i za kontrolu osoba radi potpore nacionalnim tijelima za upravljanje granicama i istrage.

4.   Oprema za carinske provjere koja se financira u okviru ovog Instrumenta
  trebala bi se prvenstveno upotrebljavati za carinske provjere, ali
  može se upotrijebiti i u dodatne svrhe osim provedbe carinske provjere, među ostalim i za kontrolu osoba radi potpore nacionalnim tijelima za upravljanje granicama i istrage
  radi ispunjavanja općih i posebnih ciljeva opisanih u članku 3
  .

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 4.a (novi)

Članak 6. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija potiče zajedničku nabavu i ispitivanje opreme za carinske provjere među državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Komisija potiče zajedničku nabavu i ispitivanje opreme za carinske provjere među državama članicama.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Financiranje koje premašuje tu gornju granicu može se odobriti u slučajevima zajedničke nabave i ispitivanja opreme za carinske provjere među državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Financiranje koje premašuje tu gornju granicu može se odobriti u slučajevima zajedničke nabave i ispitivanja opreme za carinske provjere među državama članicama.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.b (novi)

Članak 8. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Iznimne okolnosti iz stavka 2. mogu uključivati kupnju nove opreme za carinsku kontrolu koja će se pridodati tehničkoj opremi Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu. Može li se oprema za carinsku kontrolu pridodati tehničkoj opremi utvrđuje se u skladu s člankom 5. stavkom 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.b
     
  Iznimne okolnosti iz stavka 2. mogu uključivati kupnju nove opreme za carinsku kontrolu koja će se pridodati tehničkoj opremi Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu. Može li se oprema za carinsku kontrolu pridodati tehničkoj opremi utvrđuje se u skladu s člankom 5. stavkom 3.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 9. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za financiranje u okviru Instrumenta
  nisu prihvatljivi sljedeći troškovi
  : | Svi troškovi koji se odnose na djelovanja iz članka 6. prihvatljivi su
  za financiranje u okviru Instrumenta
  , osim sljedećih troškova
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za financiranje u okviru Instrumenta
  nisu prihvatljivi sljedeći troškovi
  :

nisu prihvatljivi sljedeći troškovi

Svi troškovi koji se odnose na djelovanja iz članka 6. prihvatljivi su
  za financiranje u okviru Instrumenta
  , osim sljedećih troškova
  :

Svi troškovi koji se odnose na djelovanja iz članka 6. prihvatljivi su

, osim sljedećih troškova

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 9. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | troškovi koji se odnose na osposobljavanje ili usavršavanje vještina potrebnih za uporabu opreme; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

troškovi koji se odnose na osposobljavanje ili usavršavanje vještina potrebnih za uporabu opreme;

troškovi koji se odnose na osposobljavanje ili usavršavanje vještina potrebnih za uporabu opreme;

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka c

Članak 9. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | troškovi povezani s elektroničkim sustavima, osim troškova softvera potrebnog izravno za uporabu opreme za carinske provjere; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

troškovi povezani s elektroničkim sustavima, osim troškova softvera potrebnog izravno za uporabu opreme za carinske provjere;

| (c) | troškovi povezani s elektroničkim sustavima, osim troškova softvera
  i ažuriranja softvera
  potrebnog izravno za uporabu opreme
  za carinske provjere te troškova elektroničkog softvera i programiranja potrebnog za međusobno povezivanje postojećeg softvera s opremom
  za carinske provjere; |
| --- | --- |

(c)

troškovi povezani s elektroničkim sustavima, osim troškova softvera
  i ažuriranja softvera
  potrebnog izravno za uporabu opreme
  za carinske provjere te troškova elektroničkog softvera i programiranja potrebnog za međusobno povezivanje postojećeg softvera s opremom
  za carinske provjere;

i ažuriranja softvera

za carinske provjere te troškova elektroničkog softvera i programiranja potrebnog za međusobno povezivanje postojećeg softvera s opremom

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka d

Članak 9. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | troškovi mreža, kao što su osigurani ili neosigurani kanali komunikacije, ili pretplate; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

troškovi mreža, kao što su osigurani ili neosigurani kanali komunikacije, ili pretplate;

| (d) | troškovi mreža, kao što su osigurani ili neosigurani kanali komunikacije, ili pretplate
  , osim troškova mreža ili pretplate potrebnih izravno za uporabu opreme za carinske provjere
  ; |
| --- | --- |

(d)

troškovi mreža, kao što su osigurani ili neosigurani kanali komunikacije, ili pretplate
  , osim troškova mreža ili pretplate potrebnih izravno za uporabu opreme za carinske provjere
  ;

, osim troškova mreža ili pretplate potrebnih izravno za uporabu opreme za carinske provjere

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  donosi programe rada provedbenim aktima. Taj provedbeni akt donosi
  se
  u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15
  . | 2.   Komisija
  je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 14. kojima
  se
  izmjenjuje Prilog 2.a kako bi se utvrdili programi rada
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija
  donosi programe rada provedbenim aktima. Taj provedbeni akt donosi
  se
  u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15
  .

2.   Komisija
  je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 14. kojima
  se
  izmjenjuje Prilog 2.a kako bi se utvrdili programi rada
  .

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Priprema programa rada iz stavka 1. podupire se procjenom potreba koja se sastoji od
  najmanje
  sljedećeg: | Priprema programa rada iz stavka 1. podupire se
  pojedinačnom
  procjenom potreba koja se sastoji od sljedećeg: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Priprema programa rada iz stavka 1. podupire se procjenom potreba koja se sastoji od
  najmanje
  sljedećeg:

najmanje

Priprema programa rada iz stavka 1. podupire se
  pojedinačnom
  procjenom potreba koja se sastoji od sljedećeg:

pojedinačnom

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1. – točka b

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | iscrpnog popisa raspoložive opreme za carinske provjere; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

iscrpnog popisa raspoložive opreme za carinske provjere;

| (b) | iscrpnog popisa raspoložive
  ispravne
  opreme za carinske provjere; |
| --- | --- |

(b)

iscrpnog popisa raspoložive
  ispravne
  opreme za carinske provjere;

ispravne

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1. – točka c.

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | zajedničke definicije minimalnog
  i optimalnog
  standarda opreme za carinske provjere u odnosu na kategoriju graničnog prijelaza
  i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

zajedničke definicije minimalnog
  i optimalnog
  standarda opreme za carinske provjere u odnosu na kategoriju graničnog prijelaza
  i

i optimalnog

i

| (c) | zajedničke definicije minimalnog
  tehničkog
  standarda opreme za carinske provjere u odnosu na kategoriju graničnog prijelaza; |
| --- | --- |

(c)

zajedničke definicije minimalnog
  tehničkog
  standarda opreme za carinske provjere u odnosu na kategoriju graničnog prijelaza;

tehničkog

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1. – točka ca (nova)

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | procjene optimalne razine opreme za carinske provjere u odnosu na kategoriju graničnog prijelaza; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

procjene optimalne razine opreme za carinske provjere u odnosu na kategoriju graničnog prijelaza; i

procjene optimalne razine opreme za carinske provjere u odnosu na kategoriju graničnog prijelaza; i

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | detaljne procjene financijskih potreba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

detaljne procjene financijskih potreba.

| (d) | detaljne procjene financijskih potreba
  ovisno o opsegu carinskih aktivnosti i relativnom radnom opterećenju
  . |
| --- | --- |

(d)

detaljne procjene financijskih potreba
  ovisno o opsegu carinskih aktivnosti i relativnom radnom opterećenju
  .

ovisno o opsegu carinskih aktivnosti i relativnom radnom opterećenju

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Instrumenta prema postizanju općih i posebnih ciljeva iz članka 3
  .
  navedeni su u Prilogu 2
  . | 1.   
  U skladu s obvezom o izvješćivanju u skladu s člankom 38. stavkom 3. točkom (e) podtočkom i. Financijske uredbe Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi informacije o uspješnosti Programa. Izvješća Komisije o uspješnosti moraju obuhvaćati informacije i o napretku i o nedostacima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Instrumenta prema postizanju općih i posebnih ciljeva iz članka 3
  .
  navedeni su u Prilogu 2
  .

1.   
  U skladu s obvezom o izvješćivanju u skladu s člankom 38. stavkom 3. točkom (e) podtočkom i. Financijske uredbe Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi informacije o uspješnosti Programa. Izvješća Komisije o uspješnosti moraju obuhvaćati informacije i o napretku i o nedostacima
  .

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2.

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Kako bi se osigurala djelotvorna procjena napretka Instrumenta u postizanju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 14. radi izmjene Priloga 2. u cilju preispitivanja ili dopune pokazatelja, ako je potrebno, te dopune ove Uredbe odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju. | 2.   
  Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Instrumenta prema postizanju općih i posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu 2.
  Kako bi se osigurala djelotvorna procjena napretka Instrumenta u postizanju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 14. radi izmjene Priloga 2. u cilju preispitivanja ili dopune pokazatelja, ako je potrebno, te dopune ove Uredbe odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju
  kako bi se Europskom parlamentu i Vijeću pružile ažurirane kvalitativne i kvantitativne informacije o uspješnosti programa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Kako bi se osigurala djelotvorna procjena napretka Instrumenta u postizanju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 14. radi izmjene Priloga 2. u cilju preispitivanja ili dopune pokazatelja, ako je potrebno, te dopune ove Uredbe odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju.

2.   
  Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Instrumenta prema postizanju općih i posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu 2.
  Kako bi se osigurala djelotvorna procjena napretka Instrumenta u postizanju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 14. radi izmjene Priloga 2. u cilju preispitivanja ili dopune pokazatelja, ako je potrebno, te dopune ove Uredbe odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju
  kako bi se Europskom parlamentu i Vijeću pružile ažurirane kvalitativne i kvantitativne informacije o uspješnosti programa
  .

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 3.

Članak 12. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da
  se
  podaci za praćenje provedbe i rezultata Instrumenta prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije. | 3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da
  su
  podaci za praćenje provedbe i rezultata Instrumenta
  usporedivi i potpuni te da se
  prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije.
  Komisija Europskom parlamentu i Vijeću pruža pouzdane informacije o kvaliteti korištenih podataka o uspješnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da
  se
  podaci za praćenje provedbe i rezultata Instrumenta prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da
  su
  podaci za praćenje provedbe i rezultata Instrumenta
  usporedivi i potpuni te da se
  prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije.
  Komisija Europskom parlamentu i Vijeću pruža pouzdane informacije o kvaliteti korištenih podataka o uspješnosti.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 4. – točka ca (nova)

Članak 12. – stavak 4. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | informacija o prisutnosti i stanju dijelova opreme financirane iz proračuna Unije pet godina nakon puštanja u pogon; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

informacija o prisutnosti i stanju dijelova opreme financirane iz proračuna Unije pet godina nakon puštanja u pogon;

informacija o prisutnosti i stanju dijelova opreme financirane iz proračuna Unije pet godina nakon puštanja u pogon;

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 4. – točka cb (nova)

Članak 12. – stavak 4. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | informacija o datumima održavanja opreme za carinske provjere; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

informacija o datumima održavanja opreme za carinske provjere;

informacija o datumima održavanja opreme za carinske provjere;

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 4. – točka cc (nova)

Članak 12. – stavak 4. – točka cc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cc) | informacija o postupku nabave; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cc)

(cc)

informacija o postupku nabave;

informacija o postupku nabave;

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 4. – točka cd (nova)

Članak 12. – stavak 4. – točka cd (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cd) | obrazloženje troškova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cd)

(cd)

obrazloženje troškova.

obrazloženje troškova.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se
  njihovi rezultati uzeli u obzir
  tijekom postupka odlučivanja. | 1.   Evaluacije
  djelovanja iz članka 6. koja se financiraju u okviru Instrumenta ocjenjuju rezultate, učinak i djelotvornost Instrumenta te
  se provode pravodobno kako bi se
  zajamčila njihova učinkovita uporaba
  tijekom postupka odlučivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se
  njihovi rezultati uzeli u obzir
  tijekom postupka odlučivanja.

1.   Evaluacije
  djelovanja iz članka 6. koja se financiraju u okviru Instrumenta ocjenjuju rezultate, učinak i djelotvornost Instrumenta te
  se provode pravodobno kako bi se
  zajamčila njihova učinkovita uporaba
  tijekom postupka odlučivanja.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.

Članak 13. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Privremena evaluacija Instrumenta provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  četiri
  godine nakon početka provedbe Instrumenta. | 2.   Privremena evaluacija Instrumenta provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Instrumenta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Privremena evaluacija Instrumenta provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  četiri
  godine nakon početka provedbe Instrumenta.

2.   Privremena evaluacija Instrumenta provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Instrumenta.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

Članak 13. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Privremena evaluacija predstavlja nalaze koji su potrebni za donošenje odluke o daljnjem djelovanju Programa nakon 2027. i njegovim ciljevima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Privremena evaluacija predstavlja nalaze koji su potrebni za donošenje odluke o daljnjem djelovanju Programa nakon 2027. i njegovim ciljevima.

Privremena evaluacija predstavlja nalaze koji su potrebni za donošenje odluke o daljnjem djelovanju Programa nakon 2027. i njegovim ciljevima.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3.

Članak 13. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Na kraju provedbe Instrumenta, a najkasnije
  četiri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Instrumenta. | 3.   Na kraju provedbe Instrumenta, a najkasnije
  tri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Instrumenta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Na kraju provedbe Instrumenta, a najkasnije
  četiri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Instrumenta.

3.   Na kraju provedbe Instrumenta, a najkasnije
  tri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Instrumenta.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 4.

Članak 13. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija. | 4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe
  i stečena saznanja
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe
  i stečena saznanja
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 4.a (novi)

Članak 13. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija uključuje godišnje djelomične evaluacije u svoje izvješće „Zaštita financijskih interesa Europske unije – Borba protiv prijevare”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Komisija uključuje godišnje djelomične evaluacije u svoje izvješće „Zaštita financijskih interesa Europske unije – Borba protiv prijevare”.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2.

Članak 14. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6. stavka 3. i članka 12. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6. stavka 3.
  , članka 11. stavka 2.
  i članka 12. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6. stavka 3. i članka 12. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6. stavka 3.
  , članka 11. stavka 2.
  i članka 12. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 3.

Članak 14. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6. stavka 3. i članka 12. stavka 2. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj Odluci. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6. stavka 3.
  , članka 11. stavka 2.
  i članka 12. stavka 2. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj Odluci. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6. stavka 3. i članka 12. stavka 2. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj Odluci. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6. stavka 3.
  , članka 11. stavka 2.
  i članka 12. stavka 2. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj Odluci. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 6.

Članak 14. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 6. stavka 3. i članka 12. stavka 2. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 6. stavka 3.
  , članka 11. stavka 2.
  i članka 12. stavka 2. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 6. stavka 3. i članka 12. stavka 2. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 6. stavka 3.
  , članka 11. stavka 2.
  i članka 12. stavka 2. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15.

Članak 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 15. | Briše se. |
| Postupak Odbora | |
| 1.
     
  Komisiji pomaže „Odbor programa Carina” iz članka 18. Uredbe (EU) [2018/XXX]

   (23)

  . | |
| 2.
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) 182/2011. | |
| |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 15.

Članak 15.

Briše se.

Briše se.

Postupak Odbora

Postupak Odbora

1.
     
  Komisiji pomaže „Odbor programa Carina” iz članka 18. Uredbe (EU) [2018/XXX]

   (23)

  .

2.
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) 182/2011.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. | 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost
  , upućujući time na dodanu vrijednost koja nastaje zahvaljujući Uniji i pomažući Komisiji u prikupljanju podataka kako bi se povećala proračunska transparentnost
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost
  , upućujući time na dodanu vrijednost koja nastaje zahvaljujući Uniji i pomažući Komisiji u prikupljanju podataka kako bi se povećala proračunska transparentnost
  .

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2.

Članak 16. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija provodi djelovanja informiranja i komunikacije povezana s Instrumentom
  ,
  djelovanjima i rezultatima. Financijski izvori dodijeljeni Instrumentu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose
  na
  ciljeve
  navedene u članku 
  3
  . | 2.   
  Kako bi se osigurala transparentnost
  ,
  Komisija redovito pruža javnosti informacije povezane s Instrumentom te njegovim djelovanjima i rezultatima, upućujući, između ostalog,
  na
  programe rada
  navedene u članku
  11
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Komisija provodi djelovanja informiranja i komunikacije povezana s Instrumentom
  ,
  djelovanjima i rezultatima. Financijski izvori dodijeljeni Instrumentu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose
  na
  ciljeve
  navedene u članku 
  3
  .

2.   
  Kako bi se osigurala transparentnost
  ,
  Komisija redovito pruža javnosti informacije povezane s Instrumentom te njegovim djelovanjima i rezultatima, upućujući, između ostalog,
  na
  programe rada
  navedene u članku
  11
  .

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – stupac 3. – redak 1.

Prilog 1. – stupac 3. – redak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| kontejneri, kamioni, željeznički vagoni | kontejneri, kamioni, željeznički vagoni
  i vozila |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

kontejneri, kamioni, željeznički vagoni

kontejneri, kamioni, željeznički vagoni
  i vozila

i vozila

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – stupac 3. – redak 3.a (novi)

Prilog 1. – stupac 3. – redak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | vozila |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

vozila

vozila

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – stupac 2. – redak 5.

Prilog 1. – stupac 2. – redak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| protočni
  rendgenski
  skener tehnikom raspršenog zračenja | protočni skener tehnikom raspršenog zračenja
  temeljen na rendgenu |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

protočni
  rendgenski
  skener tehnikom raspršenog zračenja

rendgenski

protočni skener tehnikom raspršenog zračenja
  temeljen na rendgenu

temeljen na rendgenu

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2. – stupac 2. – redak 6.a (novi)

Prilog 2. – stupac 2. – redak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | sigurnosni skener temeljen na milimetarskom valu |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

sigurnosni skener temeljen na milimetarskom valu

sigurnosni skener temeljen na milimetarskom valu

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2. – točka 1.a (nova)

Prilog 2. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Zaštita i sigurnost









  (a) | stupanj usklađenosti opreme za carinske provjere sa standardima u pogledu zaštite na svim graničnim prijelazima, uključujući kibersigurnost |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Zaštita i sigurnost

(a)

(a)

stupanj usklađenosti opreme za carinske provjere sa standardima u pogledu zaštite na svim graničnim prijelazima, uključujući kibersigurnost

stupanj usklađenosti opreme za carinske provjere sa standardima u pogledu zaštite na svim graničnim prijelazima, uključujući kibersigurnost

| (b) | stupanj usklađenosti opreme za carinske provjere sa standardima u pogledu sigurnosti na svim graničnim prijelazima |
| --- | --- |

(b)

(b)

stupanj usklađenosti opreme za carinske provjere sa standardima u pogledu sigurnosti na svim graničnim prijelazima

stupanj usklađenosti opreme za carinske provjere sa standardima u pogledu sigurnosti na svim graničnim prijelazima

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2. – točka 1.b (nova)

Prilog 2. – točka 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b | Zdravlje i okoliš









  (a) | stupanj usklađenosti opreme za carinske provjere sa standardima u pogledu zdravlja na svim graničnim prijelazima |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b

1.b

Zdravlje i okoliš

(a)

(a)

stupanj usklađenosti opreme za carinske provjere sa standardima u pogledu zdravlja na svim graničnim prijelazima

stupanj usklađenosti opreme za carinske provjere sa standardima u pogledu zdravlja na svim graničnim prijelazima

| (b) | stupanj usklađenosti opreme za carinske provjere sa standardima u pogledu okoliša na svim graničnim prijelazima |
| --- | --- |

(b)

(b)

stupanj usklađenosti opreme za carinske provjere sa standardima u pogledu okoliša na svim graničnim prijelazima

stupanj usklađenosti opreme za carinske provjere sa standardima u pogledu okoliša na svim graničnim prijelazima

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2.a (novi)

Prilog 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2.b (novi)

Prilog 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0460/2018).

---

1

(2)  Prilog Godišnjem izvješću za 2016. o uspješnosti carinske unije koji je dostupan na: https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_en.

2

(2)  Prilog Godišnjem izvješću za 2016. o uspješnosti carinske unije koji je dostupan na: https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_en.

2

(2a)  
  P8_TA(2018)0075: Sljedeći VFO: priprema stajališta Parlamenta o VFO-u nakon 2020. godine

2a

P8_TA(2018)0075: Sljedeći VFO: priprema stajališta Parlamenta o VFO-u nakon 2020. godine

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/22301/st09581en17-vf.pdf i http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7586-2017-INIT/en/pdf.

3

i

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/22301/st09581en17-vf.pdf i http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7586-2017-INIT/en/pdf.

3

(6)  Međuinstitucijski sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (SL C 373, 20.12.2013., str. 1.).

6

(6)  Međuinstitucijski sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (SL C 373, 20.12.2013., str. 1.).

6

(10)  COM(2018)0473.

10

(11)  Uredba (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ (SL L 251, 16.9.2016., str. 1.).

11

(10)  COM(2018)0473.

10

(11)  Uredba (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ (SL L 251, 16.9.2016., str. 1.).

11

(12)  
  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

12

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

(23)  
  COM(2018)0442.

23

COM(2018)0442.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/256 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/256

---

P8_TA(2019)0002

Sklapanje sporazuma o statusu između EU-a i Albanije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Albaniji ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Albanije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 411/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10302/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10302/2018),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Albanije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji (10290/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Albanije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji (10290/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkama (b) i (d), člankom 79. stavkom 2. točkom (c) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0433/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkama (b) i (d), člankom 79. stavkom 2. točkom (c) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0433/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0463/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Albanije. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/257 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/257

---

P8_TA(2019)0003

Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Kirgistana (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije i država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 411/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12564/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12564/2017),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12659/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12659/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207., člankom 209. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0033/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207., člankom 209. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0033/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0443/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0443/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kirgiske Republike. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/258 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/258

---

P8_TA(2019)0006

Korištenje vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2006/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0282), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0282),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0172/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 6. prosinca 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 6. prosinca 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0193/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0193/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 129, 11.4.2018., str. 71.

(2)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 14. lipnja 2018. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0264).

---

P8_TC1-COD(2017)0113

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2019. radi donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Direktivom 2006/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) propisuje se minimalna razina otvaranja tržišta uporabe vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2006/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) propisuje se minimalna razina otvaranja tržišta uporabe vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta.

| (2) | Uporabom

  Takvom uporabom
  unajmljenih vozila mogu se smanjiti troškovi poduzeća koja prevoze robu za vlastiti račun ili za najamninu i naknadu te se

  , uz
  istodobno može povećati njihova operativna fleksibilnost. Stoga se na taj način

  povećanje njihove operativne fleksibilnosti. Takvom uporabom unajmljenih vozila
  može
  se
  pridonijeti povećanju produktivnosti i konkurentnosti predmetnih poduzeća. Uz to, unajmljena su vozila

  vozila često mogu biti
  sigurnija te manje onečišćuju

  onečišćivati
  jer su obično novija od prosjeka voznog parka. [Am. 1] |
| --- | --- |

(2)

Uporabom

  Takvom uporabom
  unajmljenih vozila mogu se smanjiti troškovi poduzeća koja prevoze robu za vlastiti račun ili za najamninu i naknadu te se

  , uz
  istodobno može povećati njihova operativna fleksibilnost. Stoga se na taj način

  povećanje njihove operativne fleksibilnosti. Takvom uporabom unajmljenih vozila
  može
  se
  pridonijeti povećanju produktivnosti i konkurentnosti predmetnih poduzeća. Uz to, unajmljena su vozila

  vozila često mogu biti
  sigurnija te manje onečišćuju

  onečišćivati
  jer su obično novija od prosjeka voznog parka. [Am. 1]

| (3) | Direktiva 2006/1/EZ ne omogućuje poduzećima da potpuno iskoriste prednosti uporabe unajmljenih vozila. Tom se Direktivom dopušta državama članicama da svojim poduzećima
  s poslovnim nastanom na njihovom državnom području
  ograniče uporabu unajmljenih vozila ukupne dopuštene težine veće od šest tona za prijevoz za vlastiti račun

  vlastite potrebe
  . Povrh toga, država članica ne mora dopustiti uporabu unajmljenog vozila na svojem državnom području ako je vozilo registrirano ili stavljeno u promet u skladu sa zakonima države članice koja nije država članica poslovnog nastana poduzeća koje ga unajmljuje. [Am. 2] |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2006/1/EZ ne omogućuje poduzećima da potpuno iskoriste prednosti uporabe unajmljenih vozila. Tom se Direktivom dopušta državama članicama da svojim poduzećima
  s poslovnim nastanom na njihovom državnom području
  ograniče uporabu unajmljenih vozila ukupne dopuštene težine veće od šest tona za prijevoz za vlastiti račun

  vlastite potrebe
  . Povrh toga, država članica ne mora dopustiti uporabu unajmljenog vozila na svojem državnom području ako je vozilo registrirano ili stavljeno u promet u skladu sa zakonima države članice koja nije država članica poslovnog nastana poduzeća koje ga unajmljuje. [Am. 2]

| (4) | Kako bi se poduzećima omogućilo da u većoj mjeri iskoriste prednosti uporabe unajmljenih vozila, trebala bi imati mogućnost upotrebljavati vozila unajmljena u bilo kojoj državi članici, a ne samo u onoj u kojoj imaju poslovni nastan. Time bi im se prije svega olakšalo svladavanje kratkoročnih, sezonskih ili privremenih razdoblja visoke potražnje ili zamjena neispravnih ili oštećenih vozila. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se poduzećima omogućilo da u većoj mjeri iskoriste prednosti uporabe unajmljenih vozila, trebala bi imati mogućnost upotrebljavati vozila unajmljena u bilo kojoj državi članici, a ne samo u onoj u kojoj imaju poslovni nastan. Time bi im se prije svega olakšalo svladavanje kratkoročnih, sezonskih ili privremenih razdoblja visoke potražnje ili zamjena neispravnih ili oštećenih vozila.

| (4a) | Državama članicama ne bi se trebalo dozvoliti da na svojem državnom području ograničavaju korištenje vozila koja su unajmila poduzeća sa zakonitim poslovnim nastanom na državnom području druge države članice, pod uvjetom da je vozilo registrirano i u skladu s operativnim normama i sigurnosnim zahtjevima te da je stavljeno u promet u skladu sa zakonima bilo koje države članice i ima dozvolu za upravljanje koju je izdala država članica u kojoj odgovorno poduzeće ima poslovni nastan. [Am. 3] |
| --- | --- |

(4a)

Državama članicama ne bi se trebalo dozvoliti da na svojem državnom području ograničavaju korištenje vozila koja su unajmila poduzeća sa zakonitim poslovnim nastanom na državnom području druge države članice, pod uvjetom da je vozilo registrirano i u skladu s operativnim normama i sigurnosnim zahtjevima te da je stavljeno u promet u skladu sa zakonima bilo koje države članice i ima dozvolu za upravljanje koju je izdala država članica u kojoj odgovorno poduzeće ima poslovni nastan. [Am. 3]

| (5) | Unutar Unije i dalje postoje velike razlike u razini oporezivanja cestovnog prijevoza. Stoga su radi izbjegavanja fiskalnih poremećaja i dalje opravdana određena ograničenja, koja neizravno utječu i na slobodu pružanja usluga iznajmljivanja vozila. Prema tome, države članice trebale bi imati mogućnost
  , u skladu s uvjetima iz ove Direktive,
  ograničiti trajanje uporabe vozila unajmljenog

  na svojem državnom području razdoblje u kojem poduzeće s poslovnim nastanom može koristiti unajmljeno vozilo koje je registrirano ili stavljeno u promet
  u 
  drugoj
  državi članici. koja nije država članica poslovnog nastana

  Također bi trebalo moći ograničiti broj takvih vozila koja unajmljuju
  poduzeća koje ga unajmljuje

  s poslovnim nastanom
  na svojem

  njihovom
  državnom području. [Am. 4] |
| --- | --- |

(5)

Unutar Unije i dalje postoje velike razlike u razini oporezivanja cestovnog prijevoza. Stoga su radi izbjegavanja fiskalnih poremećaja i dalje opravdana određena ograničenja, koja neizravno utječu i na slobodu pružanja usluga iznajmljivanja vozila. Prema tome, države članice trebale bi imati mogućnost
  , u skladu s uvjetima iz ove Direktive,
  ograničiti trajanje uporabe vozila unajmljenog

  na svojem državnom području razdoblje u kojem poduzeće s poslovnim nastanom može koristiti unajmljeno vozilo koje je registrirano ili stavljeno u promet
  u 
  drugoj
  državi članici. koja nije država članica poslovnog nastana

  Također bi trebalo moći ograničiti broj takvih vozila koja unajmljuju
  poduzeća koje ga unajmljuje

  s poslovnim nastanom
  na svojem

  njihovom
  državnom području. [Am. 4]

| (5a) | Kako bi se te mjere mogle provoditi, potrebno je unijeti podatke o registarskom broju unajmljenog vozila u nacionalne elektroničke registre država članica u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 1071/2009
   (4)

  . Nadležna tijela država članica u kojoj poduzeće ima poslovni nastan koja su obaviještena o korištenju vozila koje je prijevoznik unajmio i koje je registrirano ili stavljeno u promet u skladu sa zakonima druge države članice trebaju o tome obavijestiti nadležna tijela te druge države članice. Države članice trebaju u tu svrhu koristiti Informacijski sustav unutarnjeg tržišta (IMI). [Am. 5] |
| --- | --- |

(5a)

Kako bi se te mjere mogle provoditi, potrebno je unijeti podatke o registarskom broju unajmljenog vozila u nacionalne elektroničke registre država članica u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 1071/2009
   (4)

  . Nadležna tijela država članica u kojoj poduzeće ima poslovni nastan koja su obaviještena o korištenju vozila koje je prijevoznik unajmio i koje je registrirano ili stavljeno u promet u skladu sa zakonima druge države članice trebaju o tome obavijestiti nadležna tijela te druge države članice. Države članice trebaju u tu svrhu koristiti Informacijski sustav unutarnjeg tržišta (IMI). [Am. 5]

| (6) | Kako bi se omogućilo učinkovitije obavljanje prijevoza za vlastiti račun, države članice ne bi više smjele imati mogućnost ograničiti uporabu unajmljenih vozila u te svrhe. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se omogućilo učinkovitije obavljanje prijevoza za vlastiti račun, države članice ne bi više smjele imati mogućnost ograničiti uporabu unajmljenih vozila u te svrhe.

| (6a) | Kako bi se očuvali operativni standardi, zadovoljili sigurnosni zahtjevi i zajamčili pristojni radni uvjeti za vozače, važno je da prijevoznici imaju zajamčen pristup imovini i infrastrukturu za izravnu potporu u zemlji u kojoj obavljaju svoje djelatnosti. [Am. 6] |
| --- | --- |

(6a)

Kako bi se očuvali operativni standardi, zadovoljili sigurnosni zahtjevi i zajamčili pristojni radni uvjeti za vozače, važno je da prijevoznici imaju zajamčen pristup imovini i infrastrukturu za izravnu potporu u zemlji u kojoj obavljaju svoje djelatnosti. [Am. 6]

| (7) | Komisija bi trebala pratiti provedbu ove Direktive i sastaviti izvješće o njojSvaka bi se sljedeća mjera u ovom području trebala razmotriti u

  najkasnije tri godine nakon datuma prenošenja ove Direktive u nacionalno zakonodavstvo
  .
  Tim bi izvješćem trebalo uzeti u obzir učinak na cestovnu sigurnost, porezne prihode i okoliš. Tim bi se izvješćem također trebala procijeniti sva kršenja ove Direktive, uključujući prekogranična kršenja. U
  svjetlu tog izvješća
  treba razmotriti potrebu za budućim djelovanjem u tom području
  . [Am. 7] |
| --- | --- |

(7)

Komisija bi trebala pratiti provedbu ove Direktive i sastaviti izvješće o njojSvaka bi se sljedeća mjera u ovom području trebala razmotriti u

  najkasnije tri godine nakon datuma prenošenja ove Direktive u nacionalno zakonodavstvo
  .
  Tim bi izvješćem trebalo uzeti u obzir učinak na cestovnu sigurnost, porezne prihode i okoliš. Tim bi se izvješćem također trebala procijeniti sva kršenja ove Direktive, uključujući prekogranična kršenja. U
  svjetlu tog izvješća
  treba razmotriti potrebu za budućim djelovanjem u tom području
  . [Am. 7]

| (8) | Budući da države članice ne mogu same u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Direktive, nego se zbog prekogranične naravi cestovnog prijevoza i drugih pitanja koja bi se trebala riješiti ovom Direktivom oni mogu na bolji način postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(8)

Budući da države članice ne mogu same u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Direktive, nego se zbog prekogranične naravi cestovnog prijevoza i drugih pitanja koja bi se trebala riješiti ovom Direktivom oni mogu na bolji način postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (9) | Direktivu 2006/1/EZ stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(9)

Direktivu 2006/1/EZ stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Direktiva 2006/1/EZ mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  i. | uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećom:
  „Svaka država članica na svojem državnom području dopušta uporabu vozila koja su unajmila trgovačka društva s poslovnim nastanom na državnom području druge države članice uz uvjet da:”; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. mijenja se kako slijedi:

i.

uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećom:

„Svaka država članica na svojem državnom području dopušta uporabu vozila koja su unajmila trgovačka društva s poslovnim nastanom na državnom području druge države članice uz uvjet da:”;

| ii. | točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | je vozilo registrirano ili stavljeno u promet u skladu sa zakonima bilo koje države članice
  , uključujući operativne norme i sigurnosne zahtjeve
  ;”; [Am. 8] |
| --- | --- | --- |

ii.

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

je vozilo registrirano ili stavljeno u promet u skladu sa zakonima bilo koje države članice
  , uključujući operativne norme i sigurnosne zahtjeve
  ;”; [Am. 8]

| (b) | dodaje se sljedeći stavak 1.a:



  „1.a   Ako vozilo nije registrirano ili stavljeno u promet u skladu sa zakonima države članice u kojoj poduzeće koje to vozilo unajmljuje ima poslovni nastan, država članica može ograničiti vrijeme uporabe tog unajmljenog vozila unutar svojeg državnog područja. Međutim, država članica mora u takvom slučaju dopustiti uporabu tog vozila u trajanju od najmanje četiri mjeseca u svakoj kalendarskoj godini.”;
  [Am. 9] |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak 1.a:

„1.a   Ako vozilo nije registrirano ili stavljeno u promet u skladu sa zakonima države članice u kojoj poduzeće koje to vozilo unajmljuje ima poslovni nastan, država članica može ograničiti vrijeme uporabe tog unajmljenog vozila unutar svojeg državnog područja. Međutim, država članica mora u takvom slučaju dopustiti uporabu tog vozila u trajanju od najmanje četiri mjeseca u svakoj kalendarskoj godini.”;
  [Am. 9]

| (2) | članak 3. zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 3.




  1.
     
  Ako su ispunjeni uvjeti propisani člankom 2.,
  države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da njihova trgovačka društva za cestovni prijevoz tereta, ako su ispunjeni uvjeti propisani člankom 2.,

  poduzeća s poslovnim nastanom na njihovu državnom području
  mogu upotrebljavati unajmljena vozila
  za cestovni prijevoz tereta
  uz uvjete jednake onima koji vrijede za vozila u vlasništvu tih trgovačkih društava

  njihovu vlasništvu
  . [Am. 10]





  1.a
     
  Ako je vozilo registrirano ili stavljeno u promet u skladu sa zakonima druge države članice, država članica poslovnog nastana poduzeća može:










  (a) | ograničiti trajanje korištenja unajmljenog vozila unutar njezina državnog područja pod uvjetom da dozvoljava korištenje unajmljenog vozila najmanje četiri uzastopna mjeseca tijekom bilo koje kalendarske godine; u tom se slučaju može zahtijevati da trajanje ugovora o najmu ne prelazi vremensko ograničenje koje je odredila država članica; |
| --- | --- | --- |

(2)

članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 3.

1.
     
  Ako su ispunjeni uvjeti propisani člankom 2.,
  države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da njihova trgovačka društva za cestovni prijevoz tereta, ako su ispunjeni uvjeti propisani člankom 2.,

  poduzeća s poslovnim nastanom na njihovu državnom području
  mogu upotrebljavati unajmljena vozila
  za cestovni prijevoz tereta
  uz uvjete jednake onima koji vrijede za vozila u vlasništvu tih trgovačkih društava

  njihovu vlasništvu
  . [Am. 10]

1.a
     
  Ako je vozilo registrirano ili stavljeno u promet u skladu sa zakonima druge države članice, država članica poslovnog nastana poduzeća može:

(a)

ograničiti trajanje korištenja unajmljenog vozila unutar njezina državnog područja pod uvjetom da dozvoljava korištenje unajmljenog vozila najmanje četiri uzastopna mjeseca tijekom bilo koje kalendarske godine; u tom se slučaju može zahtijevati da trajanje ugovora o najmu ne prelazi vremensko ograničenje koje je odredila država članica;

| (b) | ograničiti broj unajmljenih vozila koje svako poduzeće može koristiti, pod uvjetom da dozvoljavaju korištenje broja vozila koji odgovara najmanje 25 % ukupnog voznog parka u vlasništvu poduzeća 31. prosinca godine koja prethodi zahtjevu za odobrenje; u tom slučaju, poduzeću koje ima vozni park veći od jednog, a manji od četiri vozila dozvoljava se korištenje barem jednog takvog unajmljenog vozila. [Am. 11] |
| --- | --- |

(b)

ograničiti broj unajmljenih vozila koje svako poduzeće može koristiti, pod uvjetom da dozvoljavaju korištenje broja vozila koji odgovara najmanje 25 % ukupnog voznog parka u vlasništvu poduzeća 31. prosinca godine koja prethodi zahtjevu za odobrenje; u tom slučaju, poduzeću koje ima vozni park veći od jednog, a manji od četiri vozila dozvoljava se korištenje barem jednog takvog unajmljenog vozila. [Am. 11]

1.b
     
  Države članice mogu iz odredaba stavka 1. isključiti prijevoz za vlastiti račun koji se obavlja vozilima ukupne dopuštene težine u natovarenom stanju veće od 6 tona.” [Am. 28 i 34]

| (2.a) | Umeće se sljedeći članak 3.a:





  „Članak 3.a





  1.
     
  Podaci o registracijskom broju unajmljenog vozila unose se u nacionalni elektronički registar u skladu s člankom 16. Uredbe (EZ) br. 1071/2009

   (*1)

  .






  2.
     
  Nadležna tijela država članica u kojoj poduzeće ima poslovni nastan koja su obaviještena o korištenju vozila koje je prijevoznik unajmio i koje je registrirano ili stavljeno u promet u skladu sa zakonima druge države članice obavješćuju o tome nadležna tijela te druge države članice.






  3.
     
  Administrativna suradnja iz stavka 2. ostvaruje se s pomoću Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (IMI) utemeljenog Uredbom (EU) br. 1024/2012

   (*2)

  .





  (*1)  
  Odnosi se na članak 16. Uredbe (EZ) br. 1071/2009 pri čemu se u obzir uzima proširenje informacija koje se trebaju zabilježiti kako je predložila Komisija.
  "


  (*2)  

  SL L 316, 14.11.2012., str. 1.” [Am. 12]" |
| --- | --- |

(2.a)

(2.a)

Umeće se sljedeći članak 3.a:

Umeće se sljedeći članak 3.a:

„Članak 3.a

1.
     
  Podaci o registracijskom broju unajmljenog vozila unose se u nacionalni elektronički registar u skladu s člankom 16. Uredbe (EZ) br. 1071/2009

   (*1)

  .

2.
     
  Nadležna tijela država članica u kojoj poduzeće ima poslovni nastan koja su obaviještena o korištenju vozila koje je prijevoznik unajmio i koje je registrirano ili stavljeno u promet u skladu sa zakonima druge države članice obavješćuju o tome nadležna tijela te druge države članice.

3.
     
  Administrativna suradnja iz stavka 2. ostvaruje se s pomoću Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (IMI) utemeljenog Uredbom (EU) br. 1024/2012

   (*2)

  .

(*1)  
  Odnosi se na članak 16. Uredbe (EZ) br. 1071/2009 pri čemu se u obzir uzima proširenje informacija koje se trebaju zabilježiti kako je predložila Komisija.
  "

*1

Odnosi se na članak 16. Uredbe (EZ) br. 1071/2009 pri čemu se u obzir uzima proširenje informacija koje se trebaju zabilježiti kako je predložila Komisija.

(*2)  

  SL L 316, 14.11.2012., str. 1.” [Am. 12]"

*2

SL L 316, 14.11.2012., str. 1.”

| (3) | umeće se sljedeći članak 5.a:


  „Članak 5.a


  Do [OP: umetnuti izračunani datum pet godina

  Najkasnije ... [tri godine
  nakon roka za prenošenje ove Direktive] Komisija mora podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi i učincima ove Direktive. To izvješće mora sadržavati podatke o uporabi vozila unajmljenih u državama članicama koje nisu države članice poslovnog nastana poduzeća koja ta vozila unajmljuju.
  U tom se izvješću treba obratiti posebna pozornost na učinak na cestovnu sigurnost, porezne prihode, uključujući fiskalne poremećaje, i provedbu pravila o kabotaži u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 1072/2009

   (5). Komisija na temelju tog izvješća procjenjuje potrebu za predlaganjem dodatnih mjera.”[Am. 13]



  (5)  
  Uredba (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta (SL L 300, 14.11.2009., str. 72.).
  " |
| --- | --- |

(3)

umeće se sljedeći članak 5.a:

„Članak 5.a

Do [OP: umetnuti izračunani datum pet godina

  Najkasnije ... [tri godine
  nakon roka za prenošenje ove Direktive] Komisija mora podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi i učincima ove Direktive. To izvješće mora sadržavati podatke o uporabi vozila unajmljenih u državama članicama koje nisu države članice poslovnog nastana poduzeća koja ta vozila unajmljuju.
  U tom se izvješću treba obratiti posebna pozornost na učinak na cestovnu sigurnost, porezne prihode, uključujući fiskalne poremećaje, i provedbu pravila o kabotaži u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 1072/2009

   (5). Komisija na temelju tog izvješća procjenjuje potrebu za predlaganjem dodatnih mjera.”[Am. 13]

(5)  
  Uredba (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta (SL L 300, 14.11.2009., str. 72.).
  "

5

Uredba (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta (SL L 300, 14.11.2009., str. 72.).

Članak 2.

1.   Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom najkasnije do [OP: umetnuti izračunani datum 18

  ... [20
  mjeseci nakon

  od datuma
  stupanja na snagu
  ove Direktive
  ]. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba. [Am. 14]

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 4.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 129, 11.4.2018., str. 71.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019.

2

(3)  Direktiva 2006/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. siječnja 2006. o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta (kodificirana verzija) (SL L 33, 4.2.2006., str. 82.).

3

(4)  
  Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/26/EZ (SL L 300, 14.11.2009., str. 51.).

4

Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/26/EZ (SL L 300, 14.11.2009., str. 51.).

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/263 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/263

---

P8_TA(2019)0007

Privremeno povlačenje povlastica iz određenih sporazuma sklopljenih između EU-a i određenih trećih zemalja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi zaštitnih klauzula i drugih mehanizama kojima se omogućuje privremeno povlačenje povlastica iz određenih sporazuma između Europske unije i određenih trećih zemalja (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0206), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0206),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0158/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0158/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 5. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 5. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0330/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0330/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Parlamenta i Komisije priloženu ovoj rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2018)0101

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi bilateralnih zaštitnih klauzula i drugih mehanizama kojima se omogućuje privremeno povlačenje povlastica iz određenih trgovinskih sporazuma sklopljenih između Europske unije i trećih zemalja

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/287.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

ZAJEDNIČKA IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA I KOMISIJE

Europski parlament i Komisija slažu se o važnosti bliske suradnje u provedbi sporazuma navedenih u Prilogu Uredbi (EU) 2019/287 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. veljače 2019. (1) o provedbi zaštitnih klauzula i drugih mehanizama kojima se omogućuje privremeno povlačenje povlastica iz određenih sporazuma između Europske unije i određenih trećih zemalja. U tu svrhu suglasni su da, u slučaju da Europski parlament usvoji preporuku za pokretanje zaštitnog ispitnog postupka, Komisija pomno ispita ispunjenost uvjeta u okviru Uredbe povezanih s pokretanjem po službenoj dužnosti. Ako Komisija smatra da ti uvjeti nisu ispunjeni, predstavit će izvješće nadležnom odboru Europskog parlamenta, koje će uključivati obrazloženje svih faktora relevantnih za pokretanje takvog ispitnog postupka.

---

(1)  SL L 53, 22.2.2019., str. 1.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/265 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/265

---

P8_TA(2019)0008

Uspostavljanje programa „Carina” za suradnju u području carine ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament od 15. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju programa „Carina” za suradnju u području carine (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/35)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Program Carina 2020. uspostavljen
  na temelju Uredbe
  (EU) br. 1294/2013 (18) i njegovi prethodnici znatno su doprinijeli olakšavanju i 
  jačanju
  carinske suradnje. Brojne
  aktivnosti u području carine
  prekogranične su naravi te se odnose ili utječu na sve države članice i stoga ih
  pojedinačne
  države članice ne mogu učinkovito i djelotvorno provoditi. Carinski program
  na razini Unije
  , koji provodi Komisija, pruža državama članicama okvir Unije za razvoj
  tih
  aktivnosti suradnje, što je
  isplativije
  nego kada bi svaka država članica uspostavila
  individualne okvire
  suradnje na bilateralnoj ili multilateralnoj
  osnovi
  . Stoga je primjereno osigurati kontinuitet financiranja sredstvima Unije za aktivnosti u području carinske suradnje uspostavljanjem novog programa u istom području, programa
  Carina
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Program Carina 2020. uspostavljen
  na temelju Uredbe
  (EU) br. 1294/2013 (18) i njegovi prethodnici znatno su doprinijeli olakšavanju i 
  jačanju
  carinske suradnje. Brojne
  aktivnosti u području carine
  prekogranične su naravi te se odnose ili utječu na sve države članice i stoga ih
  pojedinačne
  države članice ne mogu učinkovito i djelotvorno provoditi. Carinski program
  na razini Unije
  , koji provodi Komisija, pruža državama članicama okvir Unije za razvoj
  tih
  aktivnosti suradnje, što je
  isplativije
  nego kada bi svaka država članica uspostavila
  individualne okvire
  suradnje na bilateralnoj ili multilateralnoj
  osnovi
  . Stoga je primjereno osigurati kontinuitet financiranja sredstvima Unije za aktivnosti u području carinske suradnje uspostavljanjem novog programa u istom području, programa
  Carina
  .

| (1) | Program Carina 2020., uspostavljen
  Uredbom
  (EU) br. 1294/2013 (18), i njegovi prethodnici znatno su doprinijeli olakšavanju i 
  osnaživanju
  carinske suradnje. Brojne
  carinske aktivnosti
  prekogranične su naravi te se odnose ili utječu na sve države članice i stoga ih države članice ne mogu
  same
  učinkovito i djelotvorno provoditi. Carinski program
  za cijelu Uniju
  , koji provodi Komisija, pruža državama članicama okvir
  na razini
  Unije za razvoj
  takvih
  aktivnosti suradnje, što je
  troškovno učinkovitije
  nego kada bi svaka država članica uspostavila
  individualni okvir
  suradnje na bilateralnoj ili multilateralnoj
  razini
  .
  Carinski program također ima ključnu ulogu u zaštiti financijskih interesa Unije i država članica osiguravanjem djelotvornog prikupljanja carinskih pristojbi i stoga predstavlja važan izvor prihoda za proračun Unije i nacionalne proračune, među ostalim i time što se usmjerava na izgradnju IT kapaciteta i povećanu suradnju u području carine. Nadalje, usklađene i standardizirane kontrole potrebne su radi praćenja nezakonitih prekograničnih robnih tokova i borbe protiv prijevara.
  Stoga je primjereno
  i u interesu učinkovitosti
  osigurati kontinuitet financiranja sredstvima Unije za aktivnosti u području carinske suradnje uspostavljanjem novog programa u istom području,
  i to
  programa
  „Carina” (dalje u tekstu „Program”)
  . |
| --- | --- |

(1)

Program Carina 2020., uspostavljen
  Uredbom
  (EU) br. 1294/2013 (18), i njegovi prethodnici znatno su doprinijeli olakšavanju i 
  osnaživanju
  carinske suradnje. Brojne
  carinske aktivnosti
  prekogranične su naravi te se odnose ili utječu na sve države članice i stoga ih države članice ne mogu
  same
  učinkovito i djelotvorno provoditi. Carinski program
  za cijelu Uniju
  , koji provodi Komisija, pruža državama članicama okvir
  na razini
  Unije za razvoj
  takvih
  aktivnosti suradnje, što je
  troškovno učinkovitije
  nego kada bi svaka država članica uspostavila
  individualni okvir
  suradnje na bilateralnoj ili multilateralnoj
  razini
  .
  Carinski program također ima ključnu ulogu u zaštiti financijskih interesa Unije i država članica osiguravanjem djelotvornog prikupljanja carinskih pristojbi i stoga predstavlja važan izvor prihoda za proračun Unije i nacionalne proračune, među ostalim i time što se usmjerava na izgradnju IT kapaciteta i povećanu suradnju u području carine. Nadalje, usklađene i standardizirane kontrole potrebne su radi praćenja nezakonitih prekograničnih robnih tokova i borbe protiv prijevara.
  Stoga je primjereno
  i u interesu učinkovitosti
  osigurati kontinuitet financiranja sredstvima Unije za aktivnosti u području carinske suradnje uspostavljanjem novog programa u istom području,
  i to
  programa
  „Carina” (dalje u tekstu „Program”)
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Carinska unija, koju provode nacionalna carinska tijela zadnjih 50 godina, temelj je Unije, jednog od najvećih svjetskih trgovinskih blokova. Carinska unija važan je primjer uspješne integracije Unije i nužna je za pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta u korist poduzeća i građana. U svojoj rezoluciji usvojenoj 14. ožujka 2018. pod nazivom „Sljedeći VFO: priprema stajališta Parlamenta o VFO-u nakon 2020. godine” Europski parlament izrazio je posebnu zabrinutost zbog carinskih prijevara. Unija može postati snažnija i ambicioznija samo ako joj se pružaju veća financijska sredstva, konstantna potpora postojećim politikama i veći resursi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Carinska unija, koju provode nacionalna carinska tijela zadnjih 50 godina, temelj je Unije, jednog od najvećih svjetskih trgovinskih blokova. Carinska unija važan je primjer uspješne integracije Unije i nužna je za pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta u korist poduzeća i građana. U svojoj rezoluciji usvojenoj 14. ožujka 2018. pod nazivom „Sljedeći VFO: priprema stajališta Parlamenta o VFO-u nakon 2020. godine” Europski parlament izrazio je posebnu zabrinutost zbog carinskih prijevara. Unija može postati snažnija i ambicioznija samo ako joj se pružaju veća financijska sredstva, konstantna potpora postojećim politikama i veći resursi.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Carinska unija znatno se razvila u zadnjih
  pedeset
  godina
  i
  carinske uprave sada uspješno obavljaju
  širok raspon
  zadaća na granicama. Zajedničkim
  djelovanjem rade na olakšavanju trgovine
  i 
  smanjenju birokracije
  ,
  prikupljanju prihoda
  za nacionalne proračune i proračun EU-a te
  na
  zaštiti
  javnosti
  od terorističkih prijetnji, prijetnji zdravlju i okolišu te drugih prijetnji. Konkretno, uvođenjem zajedničkog okvira upravljanja rizikom na razini
  EU-a

   (19) i carinskih provjera
  kretanja
  velikih količina gotovine radi borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma,
  carina je postala predvodnik
  u borbi protiv terorizma
  i
  organiziranog kriminala. Imajući u vidu
  takav široki
  raspon zadaća,
  carina je uistinu glavno tijelo
  za kontrolu proizvoda na vanjskim granicama Unije. U tom kontekstu program Carina
  trebao
  bi obuhvatiti
  ne
  samo carinsku suradnju, nego
  proširiti svoju
  potporu
  sveukupnim zadaćama
  carinskih tijela
  , kako su utvrđene u članku
   3. Uredbe (EU) br. 952/2013,
  to jest
  nadzoru međunarodne trgovine Unije, provedbi vanjskih aspekata unutarnjeg tržišta, zajedničke trgovinske politike i ostalih zajedničkih politika Unije koje
  imaju utjecaj
  na trgovinu
  , kao i
  na sigurnost lanca opskrbe. Pravna osnova
  stoga će
  obuhvatiti carinsku suradnju (članak 33. UFEU-a), unutarnje tržište (članak 114. UFEU-a) i trgovinsku politiku (članak 207. UFEU-a). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Carinska unija znatno se razvila u zadnjih
  pedeset
  godina
  i
  carinske uprave sada uspješno obavljaju
  širok raspon
  zadaća na granicama. Zajedničkim
  djelovanjem rade na olakšavanju trgovine
  i 
  smanjenju birokracije
  ,
  prikupljanju prihoda
  za nacionalne proračune i proračun EU-a te
  na
  zaštiti
  javnosti
  od terorističkih prijetnji, prijetnji zdravlju i okolišu te drugih prijetnji. Konkretno, uvođenjem zajedničkog okvira upravljanja rizikom na razini
  EU-a

   (19) i carinskih provjera
  kretanja
  velikih količina gotovine radi borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma,
  carina je postala predvodnik
  u borbi protiv terorizma
  i
  organiziranog kriminala. Imajući u vidu
  takav široki
  raspon zadaća,
  carina je uistinu glavno tijelo
  za kontrolu proizvoda na vanjskim granicama Unije. U tom kontekstu program Carina
  trebao
  bi obuhvatiti
  ne
  samo carinsku suradnju, nego
  proširiti svoju
  potporu
  sveukupnim zadaćama
  carinskih tijela
  , kako su utvrđene u članku
   3. Uredbe (EU) br. 952/2013,
  to jest
  nadzoru međunarodne trgovine Unije, provedbi vanjskih aspekata unutarnjeg tržišta, zajedničke trgovinske politike i ostalih zajedničkih politika Unije koje
  imaju utjecaj
  na trgovinu
  , kao i
  na sigurnost lanca opskrbe. Pravna osnova
  stoga će
  obuhvatiti carinsku suradnju (članak 33. UFEU-a), unutarnje tržište (članak 114. UFEU-a) i trgovinsku politiku (članak 207. UFEU-a).

| (2) | Carinska unija znatno se razvila u zadnjih
  50
  godina
  , a
  carinske uprave sada uspješno obavljaju
  velik niz
  zadaća na granicama. Zajedničkim
  radom trude se olakšati etičku i pravednu trgovinu
  i 
  smanjiti birokraciju
  ,
  prikupiti prihode
  za nacionalne proračune i proračun EU-a te
  doprinijeti
  zaštiti
  stanovništva
  od terorističkih prijetnji, prijetnji zdravlju i okolišu te drugih prijetnji. Konkretno, uvođenjem zajedničkog okvira (19) upravljanja rizikom na razini
  Unije
  i carinskih provjera
  tokova
  velikih količina gotovine radi borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma,
  carinska tijela preuzela su vodeću ulogu
  u borbi protiv terorizma, organiziranog kriminala
  i nepoštene konkurencije
  . Imajući u vidu
  njihov širok
  raspon zadaća,
  carinska tijela u stvarnosti su sada glavna tijela
  za kontrolu proizvoda na vanjskim granicama Unije. U tom kontekstu program Carina
  ne
  bi
  trebao
  obuhvatiti samo carinsku suradnju nego
  i pružiti
  potporu
  većoj zadaći
  carinskih tijela
  iz članka
   3. Uredbe (EU) br. 952/2013,
  točnije,
  nadzoru međunarodne trgovine Unije, provedbi vanjskih aspekata unutarnjeg tržišta, zajedničke trgovinske politike i ostalih zajedničkih politika Unije koje
  utječu
  na trgovinu
  te
  na sigurnost lanca opskrbe.
  Stoga bi
  pravna osnova
  trebala
  obuhvatiti carinsku suradnju (članak 33. UFEU-a), unutarnje tržište (članak 114. UFEU-a) i trgovinsku politiku (članak 207. UFEU-a). |
| --- | --- |

(2)

Carinska unija znatno se razvila u zadnjih
  50
  godina
  , a
  carinske uprave sada uspješno obavljaju
  velik niz
  zadaća na granicama. Zajedničkim
  radom trude se olakšati etičku i pravednu trgovinu
  i 
  smanjiti birokraciju
  ,
  prikupiti prihode
  za nacionalne proračune i proračun EU-a te
  doprinijeti
  zaštiti
  stanovništva
  od terorističkih prijetnji, prijetnji zdravlju i okolišu te drugih prijetnji. Konkretno, uvođenjem zajedničkog okvira (19) upravljanja rizikom na razini
  Unije
  i carinskih provjera
  tokova
  velikih količina gotovine radi borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma,
  carinska tijela preuzela su vodeću ulogu
  u borbi protiv terorizma, organiziranog kriminala
  i nepoštene konkurencije
  . Imajući u vidu
  njihov širok
  raspon zadaća,
  carinska tijela u stvarnosti su sada glavna tijela
  za kontrolu proizvoda na vanjskim granicama Unije. U tom kontekstu program Carina
  ne
  bi
  trebao
  obuhvatiti samo carinsku suradnju nego
  i pružiti
  potporu
  većoj zadaći
  carinskih tijela
  iz članka
   3. Uredbe (EU) br. 952/2013,
  točnije,
  nadzoru međunarodne trgovine Unije, provedbi vanjskih aspekata unutarnjeg tržišta, zajedničke trgovinske politike i ostalih zajedničkih politika Unije koje
  utječu
  na trgovinu
  te
  na sigurnost lanca opskrbe.
  Stoga bi
  pravna osnova
  trebala
  obuhvatiti carinsku suradnju (članak 33. UFEU-a), unutarnje tržište (članak 114. UFEU-a) i trgovinsku politiku (članak 207. UFEU-a).

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Program
  bi pružanjem okvira za djelovanja čiji je cilj potpora carinskoj uniji i carinskim tijelima trebao doprinijeti zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica;
  zaštiti Unije
  od nepoštene i nezakonite
  trgovine te podržavanju zakonitih poslovnih
  aktivnosti
  ; pružanju sigurnosti
  i 
  zaštite
  Unije i njezinih građana
  ; i olakšavanju zakonite trgovine
  , kako bi poduzeća i građani uživali koristi od potpunog potencijala unutarnjeg tržišta i svjetske trgovine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Program
  bi pružanjem okvira za djelovanja čiji je cilj potpora carinskoj uniji i carinskim tijelima trebao doprinijeti zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica;
  zaštiti Unije
  od nepoštene i nezakonite
  trgovine te podržavanju zakonitih poslovnih
  aktivnosti
  ; pružanju sigurnosti
  i 
  zaštite
  Unije i njezinih građana
  ; i olakšavanju zakonite trgovine
  , kako bi poduzeća i građani uživali koristi od potpunog potencijala unutarnjeg tržišta i svjetske trgovine.

| (3) | Opći cilj Programa trebao
  bi
  biti pomoć državama članicama i Komisiji
  pružanjem okvira za djelovanja čiji je cilj potpora carinskoj uniji i carinskim tijelima
  , kako bi se ostvario dugoročan cilj da sve carinske uprave u Uniji djeluju zajedno kao jedna, te bi on
  trebao doprinijeti zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica;
  zaštititi Uniju
  od nepoštene i nezakonite
  trgovačke prakse, a istodobno poticati zakonite poslovne
  aktivnosti
  , jamčeći sigurnost
  i 
  zaštitu
  Unije i njezinih građana
  , te time povećati zaštitu potrošača
  ,
  i olakšati zakonitu trgovinu
  kako bi poduzeća i građani uživali koristi od potpunog potencijala unutarnjeg tržišta i svjetske trgovine. |
| --- | --- |

(3)

Opći cilj Programa trebao
  bi
  biti pomoć državama članicama i Komisiji
  pružanjem okvira za djelovanja čiji je cilj potpora carinskoj uniji i carinskim tijelima
  , kako bi se ostvario dugoročan cilj da sve carinske uprave u Uniji djeluju zajedno kao jedna, te bi on
  trebao doprinijeti zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica;
  zaštititi Uniju
  od nepoštene i nezakonite
  trgovačke prakse, a istodobno poticati zakonite poslovne
  aktivnosti
  , jamčeći sigurnost
  i 
  zaštitu
  Unije i njezinih građana
  , te time povećati zaštitu potrošača
  ,
  i olakšati zakonitu trgovinu
  kako bi poduzeća i građani uživali koristi od potpunog potencijala unutarnjeg tržišta i svjetske trgovine.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Budući da je izgledno da će se neki sustavi iz članka 278. Carinskog zakonika Unije moći tek djelomično uvesti do 31. prosinca 2020., što znači da će se neelektronički sustavi nastaviti upotrebljavati nakon tog datuma, a u nedostatku zakonodavnih izmjena za produljenje tog roka, trgovačka društva i carinska tijela neće moći obavljati svoje dužnosti i ispunjavati pravne obveze povezane s carinskim postupcima, jedan od primarnih konkretnih ciljeva Programa trebalo bi biti pružanje pomoći državama članicama i Komisiji pri uspostavi takvih elektroničkih sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

Budući da je izgledno da će se neki sustavi iz članka 278. Carinskog zakonika Unije moći tek djelomično uvesti do 31. prosinca 2020., što znači da će se neelektronički sustavi nastaviti upotrebljavati nakon tog datuma, a u nedostatku zakonodavnih izmjena za produljenje tog roka, trgovačka društva i carinska tijela neće moći obavljati svoje dužnosti i ispunjavati pravne obveze povezane s carinskim postupcima, jedan od primarnih konkretnih ciljeva Programa trebalo bi biti pružanje pomoći državama članicama i Komisiji pri uspostavi takvih elektroničkih sustava.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3b) | Carinsko upravljanje i kontrola pripadaju dinamičnom području politika koje se suočava s novim izazovima zbog stalnih promjena globalnih poslovnih modela i opskrbnih lanaca, kao i zbog promjene obrazaca potrošnje i digitalizacije, kao što je e-trgovina, uključujući internet stvari, analitiku podataka, umjetnu inteligenciju i tehnologiju lanca blokova. Programom bi se trebalo podupirati carinsko upravljanje u takvim situacijama i omogućiti korištenje inovativnih rješenja. Takvi izazovi dodatno naglašavaju potrebu za provedbom suradnje među carinskim tijelima te za jedinstvenim tumačenjem i provedbom carinskog zakonodavstva. Kad su javne financije pod pritiskom, obujam svjetske trgovine se povećava, a prijevare i krijumčarenje sve su veći izvor zabrinutosti; Program bi trebalo doprinijeti rješavanju tih izazova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3b)

Carinsko upravljanje i kontrola pripadaju dinamičnom području politika koje se suočava s novim izazovima zbog stalnih promjena globalnih poslovnih modela i opskrbnih lanaca, kao i zbog promjene obrazaca potrošnje i digitalizacije, kao što je e-trgovina, uključujući internet stvari, analitiku podataka, umjetnu inteligenciju i tehnologiju lanca blokova. Programom bi se trebalo podupirati carinsko upravljanje u takvim situacijama i omogućiti korištenje inovativnih rješenja. Takvi izazovi dodatno naglašavaju potrebu za provedbom suradnje među carinskim tijelima te za jedinstvenim tumačenjem i provedbom carinskog zakonodavstva. Kad su javne financije pod pritiskom, obujam svjetske trgovine se povećava, a prijevare i krijumčarenje sve su veći izvor zabrinutosti; Program bi trebalo doprinijeti rješavanju tih izazova.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3c) | Kako bi se osigurala maksimalna učinkovitost i izbjegla preklapanja, Komisija bi trebala koordinirati provedbu Programa s povezanim programima i fondovima Unije. To se prije svega odnosi na program Fiscalis, program EU-a za borbu protiv prijevara i program jedinstvenog tržišta te Fond za unutarnju sigurnost i Fond za integrirano upravljanje granicama, Program potpore reformama, program Digitalna Europa, Instrument za povezivanje Europe, Odluku Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te provedbene propise i mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3c)

Kako bi se osigurala maksimalna učinkovitost i izbjegla preklapanja, Komisija bi trebala koordinirati provedbu Programa s povezanim programima i fondovima Unije. To se prije svega odnosi na program Fiscalis, program EU-a za borbu protiv prijevara i program jedinstvenog tržišta te Fond za unutarnju sigurnost i Fond za integrirano upravljanje granicama, Program potpore reformama, program Digitalna Europa, Instrument za povezivanje Europe, Odluku Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te provedbene propise i mjere.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3d) | S obzirom na nadolazeće povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije, za financijsku omotnicu ovog Programa ne uzimaju se u obzir troškovi nastali zbog potpisivanja sporazuma o povlačenju i mogući budući odnos između Ujedinjene Kraljevine i Unije. Potpisivanje tog sporazuma, isključivanje Ujedinjene Kraljevine iz svih postojećih carinskih sustava i suradnje te prestanak njezinih pravnih obveza na tom području moglo bi prouzročiti dodatne troškove, koji se ne mogu točno procijeniti u trenutku uspostave Programa. Komisija bi stoga trebala razmotriti rezerviranje dostatnih resursa kako bi se pripremila na takve potencijalne troškove. Međutim, ti se ne bi smjeli pokrivati iz omotnice Programa jer će proračun predviđen Programom biti dovoljan samo za pokrivanje troškova koji se mogu realno predvidjeti u trenutku uspostave Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3d)

S obzirom na nadolazeće povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije, za financijsku omotnicu ovog Programa ne uzimaju se u obzir troškovi nastali zbog potpisivanja sporazuma o povlačenju i mogući budući odnos između Ujedinjene Kraljevine i Unije. Potpisivanje tog sporazuma, isključivanje Ujedinjene Kraljevine iz svih postojećih carinskih sustava i suradnje te prestanak njezinih pravnih obveza na tom području moglo bi prouzročiti dodatne troškove, koji se ne mogu točno procijeniti u trenutku uspostave Programa. Komisija bi stoga trebala razmotriti rezerviranje dostatnih resursa kako bi se pripremila na takve potencijalne troškove. Međutim, ti se ne bi smjeli pokrivati iz omotnice Programa jer će proračun predviđen Programom biti dovoljan samo za pokrivanje troškova koji se mogu realno predvidjeti u trenutku uspostave Programa.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Kako bi se podržao postupak pristupanja i pridruživanja trećih zemalja, Program bi trebao biti otvoren za sudjelovanje zemalja pristupnica i zemalja kandidatkinja, kao i potencijalnih kandidata i partnerskih zemalja Europske politike susjedstva, ako su ispunjeni
  određeni
  uvjeti. Usto, može biti otvoren i ostalim trećim zemljama
  u skladu s
  uvjetima utvrđenima u posebnim sporazumima Unije i 
  tih
  zemalja
  koji obuhvaćaju njihovo sudjelovanje
  u bilo kojem programu Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Kako bi se podržao postupak pristupanja i pridruživanja trećih zemalja, Program bi trebao biti otvoren za sudjelovanje zemalja pristupnica i zemalja kandidatkinja, kao i potencijalnih kandidata i partnerskih zemalja Europske politike susjedstva, ako su ispunjeni
  određeni
  uvjeti. Usto, može biti otvoren i ostalim trećim zemljama
  u skladu s
  uvjetima utvrđenima u posebnim sporazumima Unije i 
  tih
  zemalja
  koji obuhvaćaju njihovo sudjelovanje
  u bilo kojem programu Unije.

| (5) | Kako bi se podržao postupak pristupanja i pridruživanja trećih zemalja, Program bi trebao biti otvoren za sudjelovanje zemalja pristupnica i zemalja kandidatkinja, kao i potencijalnih kandidata i partnerskih zemalja Europske politike susjedstva, ako su ispunjeni
  svi
  uvjeti. Usto, može biti otvoren i ostalim trećim zemljama
  pod
  uvjetima utvrđenima u posebnim sporazumima Unije i 
  dotičnih
  zemalja
  o njihovu sudjelovanju
  u bilo kojem programu Unije
  , ako je to sudjelovanje u interesu Unije i ako ima pozitivan učinak na unutarnje tržište bez utjecaja na zaštitu potrošača
  . |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se podržao postupak pristupanja i pridruživanja trećih zemalja, Program bi trebao biti otvoren za sudjelovanje zemalja pristupnica i zemalja kandidatkinja, kao i potencijalnih kandidata i partnerskih zemalja Europske politike susjedstva, ako su ispunjeni
  svi
  uvjeti. Usto, može biti otvoren i ostalim trećim zemljama
  pod
  uvjetima utvrđenima u posebnim sporazumima Unije i 
  dotičnih
  zemalja
  o njihovu sudjelovanju
  u bilo kojem programu Unije
  , ako je to sudjelovanje u interesu Unije i ako ima pozitivan učinak na unutarnje tržište bez utjecaja na zaštitu potrošača
  .

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Uredba
  (EU, Euratom) [2018/
  XXX]
  Europskog parlamenta i Vijeća (21) (dalje u tekstu „Financijska uredba”)
  primjenjuje se na ovaj Program
  .
  Njome se
  utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Uredba
  (EU, Euratom) [2018/
  XXX]
  Europskog parlamenta i Vijeća (21) (dalje u tekstu „Financijska uredba”)
  primjenjuje se na ovaj Program
  .
  Njome se
  utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima.

| (6) | Program bi trebao biti obuhvaćen Uredbom
  (EU, Euratom) 2018/
  1046
  Europskog parlamenta i Vijeća (21) (dalje u tekstu „Financijska uredba”).
  Financijskom
  se
  uredbom
  utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima. |
| --- | --- |

(6)

Program bi trebao biti obuhvaćen Uredbom
  (EU, Euratom) 2018/
  1046
  Europskog parlamenta i Vijeća (21) (dalje u tekstu „Financijska uredba”).
  Financijskom
  se
  uredbom
  utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Djelovanja provedena u okviru programa Carina 2020.
  pokazala
  su se primjerenima
  pa
  bi
  ih stoga trebalo zadržati
  . Kako bi se osigurala jednostavnija i fleksibilnija provedba Programa, a time i bolje ostvarivanje njegovih ciljeva, djelovanja bi se trebala definirati samo u pogledu ukupnih kategorija s popisom oglednih primjera konkretnih aktivnosti. Program
  Carina
  trebao
  bi
  suradnjom i izgradnjom kapaciteta ujedno promicati i pružiti potporu uvođenju i iskorištavanju inovacija radi daljnjeg poboljšavanja sposobnosti za ispunjavanje temeljnih prioriteta carine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Djelovanja provedena u okviru programa Carina 2020.
  pokazala
  su se primjerenima
  pa
  bi
  ih stoga trebalo zadržati
  . Kako bi se osigurala jednostavnija i fleksibilnija provedba Programa, a time i bolje ostvarivanje njegovih ciljeva, djelovanja bi se trebala definirati samo u pogledu ukupnih kategorija s popisom oglednih primjera konkretnih aktivnosti. Program
  Carina
  trebao
  bi
  suradnjom i izgradnjom kapaciteta ujedno promicati i pružiti potporu uvođenju i iskorištavanju inovacija radi daljnjeg poboljšavanja sposobnosti za ispunjavanje temeljnih prioriteta carine.

| (7) | Djelovanja provedena u okviru programa Carina 2020.
  koja
  su se
  pokazala
  primjerenima
  trebalo
  bi
  zadržati, dok se ona koja su se pokazala neprimjerenima trebaju prekinuti
  . Kako bi se osigurala
  što
  jednostavnija i fleksibilnija provedba Programa, a time i bolje ostvarivanje njegovih ciljeva, djelovanja bi se trebala definirati samo u pogledu ukupnih kategorija s popisom oglednih primjera konkretnih aktivnosti. Program
  bi
  trebao suradnjom i izgradnjom kapaciteta ujedno promicati i pružiti potporu uvođenju i iskorištavanju inovacija radi daljnjeg poboljšavanja sposobnosti za ispunjavanje temeljnih prioriteta carine. |
| --- | --- |

(7)

Djelovanja provedena u okviru programa Carina 2020.
  koja
  su se
  pokazala
  primjerenima
  trebalo
  bi
  zadržati, dok se ona koja su se pokazala neprimjerenima trebaju prekinuti
  . Kako bi se osigurala
  što
  jednostavnija i fleksibilnija provedba Programa, a time i bolje ostvarivanje njegovih ciljeva, djelovanja bi se trebala definirati samo u pogledu ukupnih kategorija s popisom oglednih primjera konkretnih aktivnosti. Program
  bi
  trebao suradnjom i izgradnjom kapaciteta ujedno promicati i pružiti potporu uvođenju i iskorištavanju inovacija radi daljnjeg poboljšavanja sposobnosti za ispunjavanje temeljnih prioriteta carine.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Uredbom [2018/XXX] u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama uspostavlja se instrument za opremu za carinsku provjeru (22) (dalje u tekstu „instrument CCE”). Kako bi se očuvala dosljednost i horizontalna koordinacija svih aktivnosti suradnje u području carine i opreme za carinsku provjeru, primjereno je njihovu provedbu obuhvatiti jednim pravnim aktom i skupom pravila,
  to jest ovom Uredbom
  . Stoga bi instrumentom CCE trebalo podržati samo kupnju, održavanje i nadogradnju prihvatljive opreme, a ovim bi Programom trebalo poduprijeti sve povezane mjere poput mjera suradnje u procjeni potrebe za opremom ili, prema potrebi, osposobljavanja u odnosu na kupljenu opremu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Uredbom [2018/XXX] u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama uspostavlja se instrument za opremu za carinsku provjeru (22) (dalje u tekstu „instrument CCE”). Kako bi se očuvala dosljednost i horizontalna koordinacija svih aktivnosti suradnje u području carine i opreme za carinsku provjeru, primjereno je njihovu provedbu obuhvatiti jednim pravnim aktom i skupom pravila,
  to jest ovom Uredbom
  . Stoga bi instrumentom CCE trebalo podržati samo kupnju, održavanje i nadogradnju prihvatljive opreme, a ovim bi Programom trebalo poduprijeti sve povezane mjere poput mjera suradnje u procjeni potrebe za opremom ili, prema potrebi, osposobljavanja u odnosu na kupljenu opremu.

| (8) | Uredbom [2018/XXX] u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama uspostavlja se instrument za opremu za carinsku provjeru (22) (dalje u tekstu „instrument CCE”). Kako bi se očuvala dosljednost i horizontalna koordinacija svih aktivnosti suradnje u području carine i opreme za carinsku provjeru, primjereno je njihovu provedbu obuhvatiti jednim pravnim aktom i skupom pravila,
  a pod tim aktom i pravilima misli se na ovu Uredbu
  . Stoga bi instrumentom CCE trebalo podržati samo kupnju, održavanje i nadogradnju prihvatljive opreme, a ovim bi Programom trebalo poduprijeti sve povezane mjere poput mjera suradnje u procjeni potrebe za opremom ili, prema potrebi, osposobljavanja u odnosu na kupljenu opremu. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom [2018/XXX] u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama uspostavlja se instrument za opremu za carinsku provjeru (22) (dalje u tekstu „instrument CCE”). Kako bi se očuvala dosljednost i horizontalna koordinacija svih aktivnosti suradnje u području carine i opreme za carinsku provjeru, primjereno je njihovu provedbu obuhvatiti jednim pravnim aktom i skupom pravila,
  a pod tim aktom i pravilima misli se na ovu Uredbu
  . Stoga bi instrumentom CCE trebalo podržati samo kupnju, održavanje i nadogradnju prihvatljive opreme, a ovim bi Programom trebalo poduprijeti sve povezane mjere poput mjera suradnje u procjeni potrebe za opremom ili, prema potrebi, osposobljavanja u odnosu na kupljenu opremu.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Imajući u vidu sve veću važnost globalizacije, Programom bi i dalje trebalo predvidjeti mogućnost uključivanja vanjskih stručnjaka u smislu članka 238. Financijske uredbe. Ti vanjski stručnjaci uglavnom bi trebali biti predstavnici državnih tijela, uključujući tijela trećih zemalja koje nisu pridružene, kao i predstavnici međunarodnih organizacija, gospodarskih subjekata i civilnog društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Imajući u vidu sve veću važnost globalizacije, Programom bi i dalje trebalo predvidjeti mogućnost uključivanja vanjskih stručnjaka u smislu članka 238. Financijske uredbe. Ti vanjski stručnjaci uglavnom bi trebali biti predstavnici državnih tijela, uključujući tijela trećih zemalja koje nisu pridružene, kao i predstavnici međunarodnih organizacija, gospodarskih subjekata i civilnog društva.

| (10) | Imajući u vidu sve veću važnost globalizacije, Programom bi i dalje trebalo predvidjeti mogućnost uključivanja vanjskih stručnjaka u smislu članka 238. Financijske uredbe. Ti vanjski stručnjaci uglavnom bi trebali biti predstavnici državnih tijela, uključujući tijela trećih zemalja koje nisu pridružene, kao i predstavnici
  akademske zajednice i predstavnici
  međunarodnih organizacija, gospodarskih subjekata i civilnog društva. |
| --- | --- |

(10)

Imajući u vidu sve veću važnost globalizacije, Programom bi i dalje trebalo predvidjeti mogućnost uključivanja vanjskih stručnjaka u smislu članka 238. Financijske uredbe. Ti vanjski stručnjaci uglavnom bi trebali biti predstavnici državnih tijela, uključujući tijela trećih zemalja koje nisu pridružene, kao i predstavnici
  akademske zajednice i predstavnici
  međunarodnih organizacija, gospodarskih subjekata i civilnog društva.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | U skladu s obvezom Komisije navedenom u njezinoj komunikaciji od 19. listopada 2010. naslovljenoj „Preispitivanje proračuna EU-a” (23), kad je riječ o osiguravanju usklađenosti i pojednostavnjenja programa financiranja, sredstva bi se trebala dijeliti s drugim instrumentima financiranja Unije ako predviđena djelovanja u okviru Programa imaju ciljeve koji su zajednički za različite instrumente financiranja, što međutim isključuje dvostruko financiranje. Djelovanja u okviru ovog Programa trebala bi osigurati dosljednost u upotrebi sredstava Unije kojima se podupiru carinska unija i carinska tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

U skladu s obvezom Komisije navedenom u njezinoj komunikaciji od 19. listopada 2010. naslovljenoj „Preispitivanje proračuna EU-a” (23), kad je riječ o osiguravanju usklađenosti i pojednostavnjenja programa financiranja, sredstva bi se trebala dijeliti s drugim instrumentima financiranja Unije ako predviđena djelovanja u okviru Programa imaju ciljeve koji su zajednički za različite instrumente financiranja, što međutim isključuje dvostruko financiranje. Djelovanja u okviru ovog Programa trebala bi osigurati dosljednost u upotrebi sredstava Unije kojima se podupiru carinska unija i carinska tijela.

| (11) | U skladu s obvezom Komisije navedenom u njezinoj Komunikaciji od 19. listopada 2010. naslovljenoj „Preispitivanje proračuna EU-a” (23), kad je riječ o osiguravanju usklađenosti i pojednostavnjenja programa financiranja, sredstva bi se trebala dijeliti s drugim instrumentima financiranja Unije ako predviđena djelovanja u okviru Programa imaju ciljeve koji su zajednički za različite instrumente financiranja,
  uzimajući u obzir činjenicu da se iznos dodijeljen ovom Programu izračunava ne uzimajući u obzir mogućnost nepredviđenih troškova,
  što međutim isključuje dvostruko financiranje. Djelovanja u okviru ovog Programa trebala bi osigurati dosljednost u upotrebi sredstava Unije kojima se podupiru carinska unija i carinska tijela. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s obvezom Komisije navedenom u njezinoj Komunikaciji od 19. listopada 2010. naslovljenoj „Preispitivanje proračuna EU-a” (23), kad je riječ o osiguravanju usklađenosti i pojednostavnjenja programa financiranja, sredstva bi se trebala dijeliti s drugim instrumentima financiranja Unije ako predviđena djelovanja u okviru Programa imaju ciljeve koji su zajednički za različite instrumente financiranja,
  uzimajući u obzir činjenicu da se iznos dodijeljen ovom Programu izračunava ne uzimajući u obzir mogućnost nepredviđenih troškova,
  što međutim isključuje dvostruko financiranje. Djelovanja u okviru ovog Programa trebala bi osigurati dosljednost u upotrebi sredstava Unije kojima se podupiru carinska unija i carinska tijela.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Kupovina softvera potrebnog za obavljanje strogog nadzora granica treba biti prihvatljiva za financiranje u sklopu Programa. Kako bi se olakšala razmjena podataka, takđer bi trebalo promicati nabavu softvera koji se može upotrebljavati u svim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Kupovina softvera potrebnog za obavljanje strogog nadzora granica treba biti prihvatljiva za financiranje u sklopu Programa. Kako bi se olakšala razmjena podataka, takđer bi trebalo promicati nabavu softvera koji se može upotrebljavati u svim državama članicama.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Za djelovanja izgradnje kapaciteta u području informacijskih tehnologija (IT) iskoristit će se
  najveći
  dio proračuna u okviru Programa. Posebnim odredbama trebalo bi opisati zajedničke odnosno nacionalne komponente europskih elektroničkih sustava. Nadalje, trebalo bi jasno definirati područje primjene djelovanja i odgovornosti Komisije i država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Za djelovanja izgradnje kapaciteta u području informacijskih tehnologija (IT) iskoristit će se
  najveći
  dio proračuna u okviru Programa. Posebnim odredbama trebalo bi opisati zajedničke odnosno nacionalne komponente europskih elektroničkih sustava. Nadalje, trebalo bi jasno definirati područje primjene djelovanja i odgovornosti Komisije i država članica.

| (12) | Za djelovanja izgradnje kapaciteta u području informacijskih tehnologija (IT) iskoristit će se
  veći
  dio proračuna u okviru Programa. Posebnim odredbama trebalo bi opisati zajedničke odnosno nacionalne komponente europskih elektroničkih sustava. Nadalje, trebalo bi jasno definirati područje primjene djelovanja i odgovornosti Komisije i država članica.
  Kako bi se zajamčila usklađenost i koordinacija aktivnosti za jačanje IT kapaciteta, Programom bi trebalo predvidjeti da Komisija razvije i ažurira višegodišnji strateški carinski plan („MASP-C”) u cilju stvaranja elektroničkog okruženja kojim se osiguravaju dosljednost i interoperabilnost carinskih sustava u Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Za djelovanja izgradnje kapaciteta u području informacijskih tehnologija (IT) iskoristit će se
  veći
  dio proračuna u okviru Programa. Posebnim odredbama trebalo bi opisati zajedničke odnosno nacionalne komponente europskih elektroničkih sustava. Nadalje, trebalo bi jasno definirati područje primjene djelovanja i odgovornosti Komisije i država članica.
  Kako bi se zajamčila usklađenost i koordinacija aktivnosti za jačanje IT kapaciteta, Programom bi trebalo predvidjeti da Komisija razvije i ažurira višegodišnji strateški carinski plan („MASP-C”) u cilju stvaranja elektroničkog okruženja kojim se osiguravaju dosljednost i interoperabilnost carinskih sustava u Uniji.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | U skladu s nalazima sadržanima u dvama tematskim izvješćima koja je Europski revizorski sud nedavno donio u području carina, odnosno u tematskom izvješću br. 19/2017 od 5. prosinca 2017. pod nazivom „Uvozni postupci: nedostatci u pravnom okviru i nedjelotvorna provedba utječu na financijske interese EU-a” i tematskom izvješću br. 26/2018 od 10. listopada 2018. pod nazivom „Niz kašnjenja u primjeni carinskih informatičkih sustava: što je pošlo po zlu?”, cilj poduzetih aktivnosti u okviru programa „Carina” za suradnju u području carina trebao bi biti borba protiv navedenih nedostataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

U skladu s nalazima sadržanima u dvama tematskim izvješćima koja je Europski revizorski sud nedavno donio u području carina, odnosno u tematskom izvješću br. 19/2017 od 5. prosinca 2017. pod nazivom „Uvozni postupci: nedostatci u pravnom okviru i nedjelotvorna provedba utječu na financijske interese EU-a” i tematskom izvješću br. 26/2018 od 10. listopada 2018. pod nazivom „Niz kašnjenja u primjeni carinskih informatičkih sustava: što je pošlo po zlu?”, cilj poduzetih aktivnosti u okviru programa „Carina” za suradnju u području carina trebao bi biti borba protiv navedenih nedostataka.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14b) | Europski parlament donio je 4. listopada 2018. rezoluciju o borbi protiv carinskih prijevara i zaštiti vlastitih sredstava EU-a. Zaključke iz te rezolucije trebalo bi uzeti u obzir tijekom provedbe mjera u okviru Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14b)

Europski parlament donio je 4. listopada 2018. rezoluciju o borbi protiv carinskih prijevara i zaštiti vlastitih sredstava EU-a. Zaključke iz te rezolucije trebalo bi uzeti u obzir tijekom provedbe mjera u okviru Programa.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Oblike financiranja i metode provedbe utvrđene ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga u kojoj je mjeri njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik neusklađivanja. To bi trebalo obuhvatiti i razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnog financiranja i jediničnih troškova te financiranje koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Oblike financiranja i metode provedbe utvrđene ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga u kojoj je mjeri njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik neusklađivanja. To bi trebalo obuhvatiti i razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnog financiranja i jediničnih troškova te financiranje koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

| (20) | Oblike financiranja i metode provedbe utvrđene ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga u kojoj je mjeri njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti
  najbolje
  rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik neusklađivanja. To bi trebalo obuhvatiti i razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnog financiranja i jediničnih troškova te financiranje koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Oblike financiranja i metode provedbe utvrđene ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga u kojoj je mjeri njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti
  najbolje
  rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik neusklađivanja. To bi trebalo obuhvatiti i razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnog financiranja i jediničnih troškova te financiranje koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Opći je cilj Programa potpora carinskoj uniji i carinskim tijelima
  u 
  zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i država članica, pružanje sigurnosti
  i 
  zaštite unutar Unije te zaštita Unije
  od
  nepoštene
  i 
  nezakonite trgovine
  , uz istodobno
  olakšavanje
  zakonitih poslovnih aktivnosti. | 1.   
  Kako bi se ostvario dugoročni cilj da sve carinske uprave
  u 
  Uniji zajedno djeluju kao jedinstveno tijelo, kako bi se zajamčila sigurnost
  i 
  zaštita država članica i zaštitilo Uniju
  od
  prijevara, nepoštenih
  i 
  nezakonitih trgovinskih praksi
  , uz istodobno
  promicanje
  zakonitih poslovnih aktivnosti
  i visoku razinu zaštite potrošača, opći je cilj Programa potpora carinskoj uniji i carinskim tijelima u zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i država članica
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   
  Opći je cilj Programa potpora carinskoj uniji i carinskim tijelima
  u 
  zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i država članica, pružanje sigurnosti
  i 
  zaštite unutar Unije te zaštita Unije
  od
  nepoštene
  i 
  nezakonite trgovine
  , uz istodobno
  olakšavanje
  zakonitih poslovnih aktivnosti.

1.   
  Kako bi se ostvario dugoročni cilj da sve carinske uprave
  u 
  Uniji zajedno djeluju kao jedinstveno tijelo, kako bi se zajamčila sigurnost
  i 
  zaštita država članica i zaštitilo Uniju
  od
  prijevara, nepoštenih
  i 
  nezakonitih trgovinskih praksi
  , uz istodobno
  promicanje
  zakonitih poslovnih aktivnosti
  i visoku razinu zaštite potrošača, opći je cilj Programa potpora carinskoj uniji i carinskim tijelima u zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i država članica
  .

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Poseban je cilj Programa potpora
  pripremi i jedinstvenoj provedbi carinskog zakonodavstva i politika, kao i carinskoj suradnji
  i
  jačanju
  administrativnih
  kapaciteta
  , uključujući jačanje osobnih kompetencija te razvoj i rad europskih
  elektroničkih sustava. | 2.   
  Program ima sljedeće posebne ciljeve: |
| | (1) | pružiti potporu
  pripremi i jedinstvenoj provedbi carinskog zakonodavstva i politika, kao i carinskoj suradnji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Poseban je cilj Programa potpora
  pripremi i jedinstvenoj provedbi carinskog zakonodavstva i politika, kao i carinskoj suradnji
  i
  jačanju
  administrativnih
  kapaciteta
  , uključujući jačanje osobnih kompetencija te razvoj i rad europskih
  elektroničkih sustava.

2.   
  Program ima sljedeće posebne ciljeve:

(1)

(1)

pružiti potporu
  pripremi i jedinstvenoj provedbi carinskog zakonodavstva i politika, kao i carinskoj suradnji;

pružiti potporu

| (2) | pomoći u
  jačanju
  IT
  kapaciteta
  koje se sastoji od razvoja, održavanja i rada
  elektroničkih sustava
  iz članka 278. Carinskog zakonika Unije te olakšati neometani prijelaz na radno okruženje i trgovinu bez papira u skladu s člankom 12. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(2)

(2)

pomoći u
  jačanju
  IT
  kapaciteta
  koje se sastoji od razvoja, održavanja i rada
  elektroničkih sustava
  iz članka 278. Carinskog zakonika Unije te olakšati neometani prijelaz na radno okruženje i trgovinu bez papira u skladu s člankom 12. ove Uredbe;

pomoći u

IT

koje se sastoji od razvoja, održavanja i rada

iz članka 278. Carinskog zakonika Unije te olakšati neometani prijelaz na radno okruženje i trgovinu bez papira u skladu s člankom 12. ove Uredbe;

| (3) | financirati zajednička djelovanja koja se sastoje od mehanizama suradnje kojima se službenicima omogućuje provođenje zajedničkih operativnih aktivnosti u okviru njihovog temeljnog područja odgovornosti, razmjena iskustava u području carine i udruživanje snaga za ostvarivanje carinske politike; |
| --- | --- |

(3)

(3)

financirati zajednička djelovanja koja se sastoje od mehanizama suradnje kojima se službenicima omogućuje provođenje zajedničkih operativnih aktivnosti u okviru njihovog temeljnog područja odgovornosti, razmjena iskustava u području carine i udruživanje snaga za ostvarivanje carinske politike;

financirati zajednička djelovanja koja se sastoje od mehanizama suradnje kojima se službenicima omogućuje provođenje zajedničkih operativnih aktivnosti u okviru njihovog temeljnog područja odgovornosti, razmjena iskustava u području carine i udruživanje snaga za ostvarivanje carinske politike;

| (4) | jačati osobne kompetencije, davati potporu stručnim vještinama carinskih službenika i poticati ih u ispunjavanju njihovih uloga na jednak način; |
| --- | --- |

(4)

(4)

jačati osobne kompetencije, davati potporu stručnim vještinama carinskih službenika i poticati ih u ispunjavanju njihovih uloga na jednak način;

jačati osobne kompetencije, davati potporu stručnim vještinama carinskih službenika i poticati ih u ispunjavanju njihovih uloga na jednak način;

| (5) | poticati inovacije u području carinske politike. |
| --- | --- |

(5)

(5)

poticati inovacije u području carinske politike.

poticati inovacije u području carinske politike.

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Program mora biti usklađen i iskorištavati sve sinergije s drugim programima djelovanja i fondovima Unije sa sličnim ciljevima u povezanim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Program mora biti usklađen i iskorištavati sve sinergije s drugim programima djelovanja i fondovima Unije sa sličnim ciljevima u povezanim područjima.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.b (novi)

Članak 3. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Provedba ovog Programa u skladu je s načelima transparentnosti, proporcionalnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.b
     
  Provedba ovog Programa u skladu je s načelima transparentnosti, proporcionalnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.c (novi)

Članak 3. – stavak 2.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.c
     
  Programom se pruža potpora trajnoj evaluaciji i praćenju suradnje među carinskim tijelima u cilju prepoznavanja slabosti i mogućih poboljšanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.c
     
  Programom se pruža potpora trajnoj evaluaciji i praćenju suradnje među carinskim tijelima u cilju prepoznavanja slabosti i mogućih poboljšanja.

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 950 000 000  EUR u tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi
  842 844 000  EUR u cijenama iz 2018. (
  950 000 000 EUR u tekućim cijenama). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 950 000 000  EUR u tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi
  842 844 000  EUR u cijenama iz 2018. (
  950 000 000 EUR u tekućim cijenama).

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Iznosom
  iz stavka 1. mogu se pokrivati i troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti upravljanja Programom te evaluacije ostvarivanja njegovih ciljeva. Osim toga, mogu se pokriti troškovi povezani sa studijama, sastancima stručnjaka, djelovanjima informiranja i komunikacijskim djelovanjima, ako su povezani s ciljevima Programa, te troškovi povezani s informacijskim mrežama s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu u vezi s upravljanjem Programom. | 2.   
  Kad je to nužno i opravdano, iznosom
  iz stavka 1. mogu se pokrivati i troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti upravljanja Programom te evaluacije
  njegove uspješnosti i
  ostvarivanja njegovih ciljeva. Osim toga, mogu se pokriti troškovi povezani sa studijama, sastancima stručnjaka, djelovanjima informiranja i komunikacijskim djelovanjima
  Komisije namijenjenima državama članicama i gospodarskim subjektima
  , ako su povezani s ciljevima Programa, te troškovi povezani s informacijskim mrežama s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu u vezi s upravljanjem Programom
  , ako su takve aktivnosti potrebne za postizanje ciljeva Programa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Iznosom
  iz stavka 1. mogu se pokrivati i troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti upravljanja Programom te evaluacije ostvarivanja njegovih ciljeva. Osim toga, mogu se pokriti troškovi povezani sa studijama, sastancima stručnjaka, djelovanjima informiranja i komunikacijskim djelovanjima, ako su povezani s ciljevima Programa, te troškovi povezani s informacijskim mrežama s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu u vezi s upravljanjem Programom.

2.   
  Kad je to nužno i opravdano, iznosom
  iz stavka 1. mogu se pokrivati i troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti upravljanja Programom te evaluacije
  njegove uspješnosti i
  ostvarivanja njegovih ciljeva. Osim toga, mogu se pokriti troškovi povezani sa studijama, sastancima stručnjaka, djelovanjima informiranja i komunikacijskim djelovanjima
  Komisije namijenjenima državama članicama i gospodarskim subjektima
  , ako su povezani s ciljevima Programa, te troškovi povezani s informacijskim mrežama s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu u vezi s upravljanjem Programom
  , ako su takve aktivnosti potrebne za postizanje ciljeva Programa
  .

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Program se ne smije koristiti za pokrivanje troškova povezanih s mogućim povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz Unije. Komisija mora prema vlastitoj procjeni rezervirati sredstva za pokrivanje troškova koji se odnose na isključivanje Ujedinjene Kraljevine iz svih carinskih sustava Unije i suradnje te prestanak njezinih pravnih obveza na tom području. |
| | Prije rezerviranja tih sredstava Komisija procjenjuje potencijalne troškove i obavješćuje Europski parlament kada podaci relevantni za tu procjenu postanu dostupni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Program se ne smije koristiti za pokrivanje troškova povezanih s mogućim povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz Unije. Komisija mora prema vlastitoj procjeni rezervirati sredstva za pokrivanje troškova koji se odnose na isključivanje Ujedinjene Kraljevine iz svih carinskih sustava Unije i suradnje te prestanak njezinih pravnih obveza na tom području.

Prije rezerviranja tih sredstava Komisija procjenjuje potencijalne troškove i obavješćuje Europski parlament kada podaci relevantni za tu procjenu postanu dostupni.

Prije rezerviranja tih sredstava Komisija procjenjuje potencijalne troškove i obavješćuje Europski parlament kada podaci relevantni za tu procjenu postanu dostupni.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka c – uvodni dio

Članak 5. – stavak 1. – točka c – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | ostale treće zemlje
  u skladu s
  uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju
  određene
  treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

ostale treće zemlje
  u skladu s
  uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju
  određene
  treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom:

u skladu s

određene

| (c) | ostale treće zemlje
  pod
  uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom: |
| --- | --- |

(c)

ostale treće zemlje
  pod
  uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom:

pod

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka c – alineja 2.

Članak 5. – stavak 1. – točka c – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | utvrđuju
  uvjeti
  sudjelovanja
  u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5.
  Uredbe [2018/XXX] [nova Financijska uredba]
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

utvrđuju
  uvjeti
  sudjelovanja
  u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5.
  Uredbe [2018/XXX] [nova Financijska uredba]
  ;

utvrđuju

sudjelovanja

Uredbe [2018/XXX] [nova Financijska uredba]

| — | određuju
  uvjeti
  za sudjelovanje
  u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5.
  Financijske uredbe
  ; |
| --- | --- |

—

određuju
  uvjeti
  za sudjelovanje
  u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5.
  Financijske uredbe
  ;

određuju

za sudjelovanje

Financijske uredbe

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Djelovanja koja nadopunjuju ili podupiru aktivnosti provedbe ciljeva iz članka 3. Uredbe (EU) [2018/XXX] [instrument CCE] također su prihvatljiva za financiranje u okviru ovog Programa. | 2.   Djelovanja koja nadopunjuju ili podupiru aktivnosti provedbe ciljeva iz članka 3. Uredbe (EU) [2018/XXX] [instrument CCE]
  i/ili nadopunjuju ili podupiru aktivnosti provedbe ciljeva iz članka 2. Uredbe (EU)[2018/XXX] [Program protiv prijevara]
  također su prihvatljiva za financiranje u okviru ovog Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Djelovanja koja nadopunjuju ili podupiru aktivnosti provedbe ciljeva iz članka 3. Uredbe (EU) [2018/XXX] [instrument CCE] također su prihvatljiva za financiranje u okviru ovog Programa.

2.   Djelovanja koja nadopunjuju ili podupiru aktivnosti provedbe ciljeva iz članka 3. Uredbe (EU) [2018/XXX] [instrument CCE]
  i/ili nadopunjuju ili podupiru aktivnosti provedbe ciljeva iz članka 2. Uredbe (EU)[2018/XXX] [Program protiv prijevara]
  također su prihvatljiva za financiranje u okviru ovog Programa.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 1. – točka b

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | strukturiranu suradnju u okviru projekata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

strukturiranu suradnju u okviru projekata;

| (b) | strukturiranu suradnju u okviru projekata
  , kao što je razvoj informacijskih tehnologija koji u suradnji provodi skupina država članica
  ; |
| --- | --- |

(b)

strukturiranu suradnju u okviru projekata
  , kao što je razvoj informacijskih tehnologija koji u suradnji provodi skupina država članica
  ;

, kao što je razvoj informacijskih tehnologija koji u suradnji provodi skupina država članica

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | djelovanja za razvoj osobnih kompetencija i izgradnju kapaciteta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

djelovanja za razvoj osobnih kompetencija i izgradnju kapaciteta;

| (d) | djelovanja za razvoj osobnih kompetencija i izgradnju kapaciteta
  , uključujući osposobljavanje i razmjenu najboljih praksi
  ; |
| --- | --- |

(d)

djelovanja za razvoj osobnih kompetencija i izgradnju kapaciteta
  , uključujući osposobljavanje i razmjenu najboljih praksi
  ;

, uključujući osposobljavanje i razmjenu najboljih praksi

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 1. – točka e – podtočka 3.a (nova)

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 1. – točka e – podtočka 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | aktivnosti praćenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3a)

(3a)

aktivnosti praćenja;

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 4.

Članak 7. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako su od interesa za Uniju, za financiranje su prihvatljiva djelovanja koja se sastoje od razvoja i rada prilagodbi ili proširenja zajedničkih komponenti europskih elektroničkih sustava za suradnju s trećim zemljama koje nisu pridružene Programu ili međunarodnim organizacijama. Komisija uspostavlja potrebne administrativne mehanizme kojima se za ta djelovanja može osigurati financijski doprinos od predmetnih trećih osoba. | 4.   Ako su od interesa za Uniju, za financiranje su prihvatljiva djelovanja koja se sastoje od razvoja
  , uvođenja, održavanja
  i rada prilagodbi ili proširenja zajedničkih komponenti europskih elektroničkih sustava za suradnju s trećim zemljama koje nisu pridružene Programu ili međunarodnim organizacijama. Komisija uspostavlja potrebne administrativne mehanizme kojima se za ta djelovanja može osigurati financijski doprinos od predmetnih trećih osoba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako su od interesa za Uniju, za financiranje su prihvatljiva djelovanja koja se sastoje od razvoja i rada prilagodbi ili proširenja zajedničkih komponenti europskih elektroničkih sustava za suradnju s trećim zemljama koje nisu pridružene Programu ili međunarodnim organizacijama. Komisija uspostavlja potrebne administrativne mehanizme kojima se za ta djelovanja može osigurati financijski doprinos od predmetnih trećih osoba.

4.   Ako su od interesa za Uniju, za financiranje su prihvatljiva djelovanja koja se sastoje od razvoja
  , uvođenja, održavanja
  i rada prilagodbi ili proširenja zajedničkih komponenti europskih elektroničkih sustava za suradnju s trećim zemljama koje nisu pridružene Programu ili međunarodnim organizacijama. Komisija uspostavlja potrebne administrativne mehanizme kojima se za ta djelovanja može osigurati financijski doprinos od predmetnih trećih osoba.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako je to korisno za uspješnost djelovanja u provedbi ciljeva iz članka 3., u svojstvu vanjskih stručnjaka u djelovanjima organiziranima u okviru Programa mogu sudjelovati predstavnici državnih tijela, uključujući predstavnike trećih zemalja koje nisu pridružene Programu u skladu s člankom 5., kao i predstavnici međunarodnih i drugih relevantnih organizacija, gospodarskih subjekata i organizacija koje zastupaju gospodarske subjekte te predstavnici civilnog društva. | 1.   Ako je to korisno za uspješnost djelovanja u provedbi ciljeva iz članka 3., u svojstvu vanjskih stručnjaka u djelovanjima organiziranima u okviru Programa mogu sudjelovati predstavnici državnih tijela, uključujući predstavnike trećih zemalja koje nisu pridružene Programu u skladu s člankom 5.,
  članovi akademske zajednice,
  kao i predstavnici međunarodnih i drugih relevantnih organizacija, gospodarskih subjekata i organizacija koje zastupaju gospodarske subjekte te predstavnici civilnog društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako je to korisno za uspješnost djelovanja u provedbi ciljeva iz članka 3., u svojstvu vanjskih stručnjaka u djelovanjima organiziranima u okviru Programa mogu sudjelovati predstavnici državnih tijela, uključujući predstavnike trećih zemalja koje nisu pridružene Programu u skladu s člankom 5., kao i predstavnici međunarodnih i drugih relevantnih organizacija, gospodarskih subjekata i organizacija koje zastupaju gospodarske subjekte te predstavnici civilnog društva.

1.   Ako je to korisno za uspješnost djelovanja u provedbi ciljeva iz članka 3., u svojstvu vanjskih stručnjaka u djelovanjima organiziranima u okviru Programa mogu sudjelovati predstavnici državnih tijela, uključujući predstavnike trećih zemalja koje nisu pridružene Programu u skladu s člankom 5.,
  članovi akademske zajednice,
  kao i predstavnici međunarodnih i drugih relevantnih organizacija, gospodarskih subjekata i organizacija koje zastupaju gospodarske subjekte te predstavnici civilnog društva.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3.

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija odabire vanjske stručnjake na temelju njihovih
  vještina
  , iskustva i znanja relevantnih za pojedino djelovanje, čime se izbjegavaju eventualni sukobi interesa. | 3.   Komisija odabire vanjske stručnjake na temelju njihovih
  sposobnosti
  , iskustva
  u području primjene ove Uredbe
  i znanja relevantnih za pojedino djelovanje
  koje se provodi
  , čime se izbjegavaju eventualni sukobi interesa.
  Odabirom se uspostavlja ravnoteža između predstavnika poduzeća i drugih stručnjaka civilnog društva te se uzima u obzir načelo rodne ravnopravnosti. Popis vanjskih stručnjaka redovito se ažurira i javnosti stavlja na raspolaganje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija odabire vanjske stručnjake na temelju njihovih
  vještina
  , iskustva i znanja relevantnih za pojedino djelovanje, čime se izbjegavaju eventualni sukobi interesa.

3.   Komisija odabire vanjske stručnjake na temelju njihovih
  sposobnosti
  , iskustva
  u području primjene ove Uredbe
  i znanja relevantnih za pojedino djelovanje
  koje se provodi
  , čime se izbjegavaju eventualni sukobi interesa.
  Odabirom se uspostavlja ravnoteža između predstavnika poduzeća i drugih stručnjaka civilnog društva te se uzima u obzir načelo rodne ravnopravnosti. Popis vanjskih stručnjaka redovito se ažurira i javnosti stavlja na raspolaganje.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe. | 1.   Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe
  te osobito u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja, transparentnosti, proporcionalnosti, nediskriminacije i jednakog postupanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

1.   Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe
  te osobito u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja, transparentnosti, proporcionalnosti, nediskriminacije i jednakog postupanja
  .

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Odstupajući od članka 190. Financijske uredbe, iz Programa se može financirati do 100 % prihvatljivih troškova djelovanja. | 1.   Odstupajući od članka 190. Financijske uredbe, iz Programa se može financirati do 100 % prihvatljivih troškova djelovanja
  u skladu s relevantnošću djelovanja i procijenjenoga učinka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Odstupajući od članka 190. Financijske uredbe, iz Programa se može financirati do 100 % prihvatljivih troškova djelovanja.

1.   Odstupajući od članka 190. Financijske uredbe, iz Programa se može financirati do 100 % prihvatljivih troškova djelovanja
  u skladu s relevantnošću djelovanja i procijenjenoga učinka
  .

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1.

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija i države članice zajednički osiguravaju razvoj i rad europskih elektroničkih sustava iz višegodišnjeg strateškog plana za carinu navedenog u članku 12., uključujući osmišljavanje, specifikacije, ispitivanje sukladnosti, uvođenje, održavanje, razvoj, sigurnost, osiguravanje kvalitete i kontrolu kvalitete. | 1.   Komisija i države članice zajednički osiguravaju razvoj i rad europskih elektroničkih sustava iz višegodišnjeg strateškog plana za carinu navedenog u članku 12., uključujući
  njihovo
  osmišljavanje, specifikacije, ispitivanje sukladnosti, uvođenje, održavanje, razvoj
  , modernizaciju
  , sigurnost, osiguravanje kvalitete i kontrolu kvalitete. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija i države članice zajednički osiguravaju razvoj i rad europskih elektroničkih sustava iz višegodišnjeg strateškog plana za carinu navedenog u članku 12., uključujući osmišljavanje, specifikacije, ispitivanje sukladnosti, uvođenje, održavanje, razvoj, sigurnost, osiguravanje kvalitete i kontrolu kvalitete.

1.   Komisija i države članice zajednički osiguravaju razvoj i rad europskih elektroničkih sustava iz višegodišnjeg strateškog plana za carinu navedenog u članku 12., uključujući
  njihovo
  osmišljavanje, specifikacije, ispitivanje sukladnosti, uvođenje, održavanje, razvoj
  , modernizaciju
  , sigurnost, osiguravanje kvalitete i kontrolu kvalitete.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2. – točka b

Članak 11. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | the overall coordination of the development and operation of European electronic systems with a view to their operability, inter connectivity and continuous improvement and their synchronised implementation; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

the overall coordination of the development and operation of European electronic systems with a view to their operability, inter connectivity and continuous improvement and their synchronised implementation;

| (b) | općenitu koordinaciju razvoja i rada europskih elektroničkih sustava u cilju njihove funkcionalnosti,
  kiberotpornosti,
  međusobne povezanosti i neprekidnog poboljšavanja te njihova usklađenog uvođenja; |
| --- | --- |

(b)

općenitu koordinaciju razvoja i rada europskih elektroničkih sustava u cilju njihove funkcionalnosti,
  kiberotpornosti,
  međusobne povezanosti i neprekidnog poboljšavanja te njihova usklađenog uvođenja;

kiberotpornosti,

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2. – točka ea (nova)

Članak 11. – stavak 2. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | učinkovitu i brzu komunikaciju s državama članicama i među njima kako bi se pojednostavnilo upravljanje elektroničkim sustavima Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

učinkovitu i brzu komunikaciju s državama članicama i među njima kako bi se pojednostavnilo upravljanje elektroničkim sustavima Unije;

učinkovitu i brzu komunikaciju s državama članicama i među njima kako bi se pojednostavnilo upravljanje elektroničkim sustavima Unije;

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2. – točka eb (nova)

Članak 11. – stavak 2. – točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | pravovremenu i transparentnu komunikaciju s dionicima koji se bave provedbom informatičkih sustava na razini Unije i država članica, posebice u pogledu kašnjenja u provedbi i potrošnji u vezi s komponentama Unije i nacionalnim komponentama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

pravovremenu i transparentnu komunikaciju s dionicima koji se bave provedbom informatičkih sustava na razini Unije i država članica, posebice u pogledu kašnjenja u provedbi i potrošnji u vezi s komponentama Unije i nacionalnim komponentama.

pravovremenu i transparentnu komunikaciju s dionicima koji se bave provedbom informatičkih sustava na razini Unije i država članica, posebice u pogledu kašnjenja u provedbi i potrošnji u vezi s komponentama Unije i nacionalnim komponentama.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3. – točka d

Članak 11. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | redovito dostavljanje informacija Komisiji o mjerama koje su poduzete kako bi se
  njihovim
  tijelima ili gospodarskim subjektima omogućilo da u potpunosti iskoriste europske informacijske sustave; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

redovito dostavljanje informacija Komisiji o mjerama koje su poduzete kako bi se
  njihovim
  tijelima ili gospodarskim subjektima omogućilo da u potpunosti iskoriste europske informacijske sustave;

njihovim

| (d) | redovito dostavljanje informacija Komisiji o mjerama koje su poduzete kako bi se
  predmetnim
  tijelima ili gospodarskim subjektima omogućilo da u potpunosti
  i učinkovito
  iskoriste europske informacijske sustave; |
| --- | --- |

(d)

redovito dostavljanje informacija Komisiji o mjerama koje su poduzete kako bi se
  predmetnim
  tijelima ili gospodarskim subjektima omogućilo da u potpunosti
  i učinkovito
  iskoriste europske informacijske sustave;

predmetnim

i učinkovito

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 12. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija sastavlja i redovito ažurira višegodišnji strateški plan
  za carinu
  u kojem se navode sve zadaće relevantne za razvoj i rad europskih elektroničkih sustava te razvrstavanje svakog sustava ili
  njegova
  dijela, poput: | 1.   Komisija sastavlja i redovito ažurira višegodišnji strateški plan
  u području carine
  u kojem se navode sve zadaće relevantne za razvoj i rad europskih elektroničkih sustava te razvrstavanje svakog sustava ili dijela
  sustava
  , poput: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija sastavlja i redovito ažurira višegodišnji strateški plan
  za carinu
  u kojem se navode sve zadaće relevantne za razvoj i rad europskih elektroničkih sustava te razvrstavanje svakog sustava ili
  njegova
  dijela, poput:

1.   Komisija sastavlja i redovito ažurira višegodišnji strateški plan
  u području carine
  u kojem se navode sve zadaće relevantne za razvoj i rad europskih elektroničkih sustava te razvrstavanje svakog sustava ili dijela
  sustava
  , poput:

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka a

Članak 12. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | zajedničke komponente: komponente europskih elektroničkih sustava razvijene na razini Unije koja je dostupna svim državama članicama ili koju je Komisija utvrdila kao zajedničku komponentu zbog učinkovitosti, sigurnosti i 
  racionalizacije
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

zajedničke komponente: komponente europskih elektroničkih sustava razvijene na razini Unije koja je dostupna svim državama članicama ili koju je Komisija utvrdila kao zajedničku komponentu zbog učinkovitosti, sigurnosti i 
  racionalizacije
  ;

racionalizacije

| (a) | zajedničke komponente: komponente europskih elektroničkih sustava razvijene na razini Unije koja je dostupna svim državama članicama ili koju je Komisija utvrdila kao zajedničku komponentu zbog učinkovitosti, sigurnosti
  racionalizacije
  i 
  pouzdanosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

zajedničke komponente: komponente europskih elektroničkih sustava razvijene na razini Unije koja je dostupna svim državama članicama ili koju je Komisija utvrdila kao zajedničku komponentu zbog učinkovitosti, sigurnosti
  racionalizacije
  i 
  pouzdanosti
  ;

racionalizacije

pouzdanosti

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka b

Članak 12. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | nacionalne komponente: komponente europskih elektroničkih sustava razvijene na razini države članice koja je dostupna u državi članici koja je izradila takvu komponentu ili doprinijela njezinoj zajedničkoj izradi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

nacionalne komponente: komponente europskih elektroničkih sustava razvijene na razini države članice koja je dostupna u državi članici koja je izradila takvu komponentu ili doprinijela njezinoj zajedničkoj izradi;

| (b) | nacionalne komponente: komponente europskih elektroničkih sustava razvijene na razini države članice koja je dostupna u državi članici koja je izradila takvu komponentu ili doprinijela njezinoj zajedničkoj izradi
  , kao na primjer u okviru razvojnog projekta u području informacijske tehnologije koji u suradnji provodi skupina država članica
  ; |
| --- | --- |

(b)

nacionalne komponente: komponente europskih elektroničkih sustava razvijene na razini države članice koja je dostupna u državi članici koja je izradila takvu komponentu ili doprinijela njezinoj zajedničkoj izradi
  , kao na primjer u okviru razvojnog projekta u području informacijske tehnologije koji u suradnji provodi skupina država članica
  ;

, kao na primjer u okviru razvojnog projekta u području informacijske tehnologije koji u suradnji provodi skupina država članica

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 3.

Članak 12. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice obavješćuju Komisiju o dovršetku svake zadaće koja im je dodijeljena u okviru višegodišnjeg strateškog plana za carinu iz stavka 1. One usto redovito izvješćuju Komisiju o napretku u ispunjavanju tih zadaća. | 3.   Države članice obavješćuju Komisiju o dovršetku svake zadaće koja im je dodijeljena u okviru višegodišnjeg strateškog plana za carinu iz stavka 1. One usto redovito izvješćuju Komisiju o napretku u ispunjavanju tih zadaća
  i, prema potrebi, o predvidivim kašnjenjima njihove provedbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice obavješćuju Komisiju o dovršetku svake zadaće koja im je dodijeljena u okviru višegodišnjeg strateškog plana za carinu iz stavka 1. One usto redovito izvješćuju Komisiju o napretku u ispunjavanju tih zadaća.

3.   Države članice obavješćuju Komisiju o dovršetku svake zadaće koja im je dodijeljena u okviru višegodišnjeg strateškog plana za carinu iz stavka 1. One usto redovito izvješćuju Komisiju o napretku u ispunjavanju tih zadaća
  i, prema potrebi, o predvidivim kašnjenjima njihove provedbe
  .

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 5.

Članak 12. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Najkasnije do 31. listopada svake godine Komisija na temelju godišnjih izvješća iz stavka 4. izrađuje i objavljuje objedinjeno izvješće o procjeni napretka država članica i Komisije u provedbi plana iz stavka 1. | 5.   Najkasnije do 31. listopada svake godine Komisija na temelju godišnjih izvješća iz stavka 4. izrađuje i objavljuje objedinjeno izvješće o procjeni napretka država članica i Komisije u provedbi plana iz stavka 1.
  , uključujući informacije o potrebnim prilagodbama plana ili kašnjenjima u pogledu tog plana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Najkasnije do 31. listopada svake godine Komisija na temelju godišnjih izvješća iz stavka 4. izrađuje i objavljuje objedinjeno izvješće o procjeni napretka država članica i Komisije u provedbi plana iz stavka 1.

5.   Najkasnije do 31. listopada svake godine Komisija na temelju godišnjih izvješća iz stavka 4. izrađuje i objavljuje objedinjeno izvješće o procjeni napretka država članica i Komisije u provedbi plana iz stavka 1.
  , uključujući informacije o potrebnim prilagodbama plana ili kašnjenjima u pogledu tog plana.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Program se provodi prema višegodišnjim programima rada iz članka 108. Financijske uredbe. | 1.   Program se provodi višegodišnjim programom rada iz članka 110. Financijske uredbe.
  U višegodišnjim programima rada pobliže se određuju ciljevi koji se žele postići, očekivani rezultati, način provedbe i ukupan iznos plana financiranja. U njima je utvrđen i detaljan opis djelovanja koja treba financirati, iznosi dodijeljeni za svako djelovanje i okvirni raspored provedbe. Programi rada dostavljaju se Europskom parlamentu kad je to primjereno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Program se provodi prema višegodišnjim programima rada iz članka 108. Financijske uredbe.

1.   Program se provodi višegodišnjim programom rada iz članka 110. Financijske uredbe.
  U višegodišnjim programima rada pobliže se određuju ciljevi koji se žele postići, očekivani rezultati, način provedbe i ukupan iznos plana financiranja. U njima je utvrđen i detaljan opis djelovanja koja treba financirati, iznosi dodijeljeni za svako djelovanje i okvirni raspored provedbe. Programi rada dostavljaju se Europskom parlamentu kad je to primjereno.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.

Članak 13. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija provedbenim aktima donosi višegodišnje programe rada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 18. stavka 2. | 2.   Komisija provedbenim aktima donosi višegodišnje programe rada
  te ih priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom
  ispitivanja
  iz članka 18. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija provedbenim aktima donosi višegodišnje programe rada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 18. stavka 2.

2.   Komisija provedbenim aktima donosi višegodišnje programe rada
  te ih priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom
  ispitivanja
  iz članka 18. stavka 2.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.a (novi)

Članak 13. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Višegodišnji programi rada temelje se na poukama izvučenima iz prethodnih programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Višegodišnji programi rada temelje se na poukama izvučenima iz prethodnih programa.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1.

Članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Pokazatelji za izvješćivanje
  o 
  napretku
  Programa
  prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka
   3.
  navedeni su u Prilogu 2
  . | 1.   
  U skladu s obvezama
  o 
  izvješćivanju u skladu s člankom 41. stavkom
   3.
  točkom (h)Financijske uredbe Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi informacije o uspješnosti
  Programa.
  Izvješća o uspješnosti moraju obuhvaćati informacije i o napretku i o nedostacima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Pokazatelji za izvješćivanje
  o 
  napretku
  Programa
  prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka
   3.
  navedeni su u Prilogu 2
  .

1.   
  U skladu s obvezama
  o 
  izvješćivanju u skladu s člankom 41. stavkom
   3.
  točkom (h)Financijske uredbe Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi informacije o uspješnosti
  Programa.
  Izvješća o uspješnosti moraju obuhvaćati informacije i o napretku i o nedostacima.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2.

Članak 14. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Kako
  bi se osigurala djelotvorna procjena napretka Programa u 
  ostvarivanju
  njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena
  donijeti delegirane akte
  u skladu s člankom 17. radi izmjene Priloga 2. u cilju preispitivanja ili dopune pokazatelja, ako je potrebno, te dopune ove Uredbe odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju. | 2.   
  Pokazatelji za izvješćivanje o uspješnosti Programa pri ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu 2. Kako
  bi se osigurala djelotvorna procjena napretka Programa u 
  postizanju
  njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena
  za donošenje delegiranih akata
  u skladu s člankom 17. radi izmjene Priloga 2. u cilju preispitivanja ili dopune pokazatelja, ako je potrebno, te dopune ove Uredbe odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju
  kako bi se Europskom parlamentu i Vijeću pružile ažurirane kvalitativne i kvantitativne informacije o uspješnosti Programa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Kako
  bi se osigurala djelotvorna procjena napretka Programa u 
  ostvarivanju
  njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena
  donijeti delegirane akte
  u skladu s člankom 17. radi izmjene Priloga 2. u cilju preispitivanja ili dopune pokazatelja, ako je potrebno, te dopune ove Uredbe odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju.

2.   
  Pokazatelji za izvješćivanje o uspješnosti Programa pri ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu 2. Kako
  bi se osigurala djelotvorna procjena napretka Programa u 
  postizanju
  njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena
  za donošenje delegiranih akata
  u skladu s člankom 17. radi izmjene Priloga 2. u cilju preispitivanja ili dopune pokazatelja, ako je potrebno, te dopune ove Uredbe odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju
  kako bi se Europskom parlamentu i Vijeću pružile ažurirane kvalitativne i kvantitativne informacije o uspješnosti Programa
  .

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 3.

Članak 14. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da
  se
  podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati prikupljaju
  djelotvorno
  ,
  učinkovito
  i 
  pravodobno
  . U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije. | 3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da
  su
  podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati
  Programa usporedivi i potpuni te da se
  prikupljaju
  na djelotvoran
  ,
  učinkovit
  i 
  pravodoban način
  . U tom cilju uvode se razmjerne
  i relevantne
  obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije.
  Komisija Europskom parlamentu i Vijeću pruža pouzdane informacije o kvaliteti korištenih podataka o uspješnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da
  se
  podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati prikupljaju
  djelotvorno
  ,
  učinkovito
  i 
  pravodobno
  . U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da
  su
  podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati
  Programa usporedivi i potpuni te da se
  prikupljaju
  na djelotvoran
  ,
  učinkovit
  i 
  pravodoban način
  . U tom cilju uvode se razmjerne
  i relevantne
  obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije.
  Komisija Europskom parlamentu i Vijeću pruža pouzdane informacije o kvaliteti korištenih podataka o uspješnosti.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2.

Članak 15. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Privremena evaluacija Programa provodi se
  nakon što
  bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  četiri
  godine nakon početka provedbe Programa. | 2.   Privremena evaluacija Programa provodi se
  čim
  bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se
  nakon što
  bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  četiri
  godine nakon početka provedbe Programa.

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se
  čim
  bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Programa.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2.a (novi)

Članak 15. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Privremena evaluacija predstavlja nalaze koji su potrebni za donošenje odluke o daljnjem djelovanju Programa nakon 2027. i njegovim ciljevima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Privremena evaluacija predstavlja nalaze koji su potrebni za donošenje odluke o daljnjem djelovanju Programa nakon 2027. i njegovim ciljevima.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 3.

Članak 15. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  četiri
  godine nakon završetka razdoblja
  navedenog u članku
   1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. | 3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  tri
  godine nakon završetka razdoblja
  iz članka
   1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  četiri
  godine nakon završetka razdoblja
  navedenog u članku
   1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa.

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  tri
  godine nakon završetka razdoblja
  iz članka
   1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 4.

Članak 15. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija
  i
  svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija. | 4.   Komisija
  obznanjuje i
  dostavlja zaključke evaluacija
  uz
  svoje primjedbe
  i stečena saznanja
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija
  i
  svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

4.   Komisija
  obznanjuje i
  dostavlja zaključke evaluacija
  uz
  svoje primjedbe
  i stečena saznanja
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako treća zemlja sudjeluje u Programu na temelju odluke u okviru međunarodnog sporazuma ili na temelju bilo kojeg drugog pravnog instrumenta, treća zemlja mora osigurati nužna prava i pristup koji su odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF)
  i
  Europskom revizorskom sudu potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti. Kad je riječ o OLAF-u, ta prava uključuju pravo provedbe istraga, uključujući terenske provjere i inspekcije kako je propisano Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
  o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara
  (
  OLAF
  ). | Ako treća zemlja sudjeluje u Programu na temelju odluke u okviru međunarodnog sporazuma ili na temelju bilo kojeg drugog pravnog instrumenta, treća zemlja mora osigurati nužna prava i pristup koji su odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), Europskom revizorskom sudu
  i Uredu europskog javnog tužitelja („EPPO”)
  potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti. Kad je riječ o OLAF-u
  i EPPO-u
  , ta prava uključuju pravo provedbe istraga, uključujući terenske provjere i inspekcije kako je propisano Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1a)

  i Uredbi Vijeća
  (
  EU
  )
  2017/1939

   (1b). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako treća zemlja sudjeluje u Programu na temelju odluke u okviru međunarodnog sporazuma ili na temelju bilo kojeg drugog pravnog instrumenta, treća zemlja mora osigurati nužna prava i pristup koji su odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF)
  i
  Europskom revizorskom sudu potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti. Kad je riječ o OLAF-u, ta prava uključuju pravo provedbe istraga, uključujući terenske provjere i inspekcije kako je propisano Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
  o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara
  (
  OLAF
  ).

i

o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara

OLAF

Ako treća zemlja sudjeluje u Programu na temelju odluke u okviru međunarodnog sporazuma ili na temelju bilo kojeg drugog pravnog instrumenta, treća zemlja mora osigurati nužna prava i pristup koji su odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), Europskom revizorskom sudu
  i Uredu europskog javnog tužitelja („EPPO”)
  potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti. Kad je riječ o OLAF-u
  i EPPO-u
  , ta prava uključuju pravo provedbe istraga, uključujući terenske provjere i inspekcije kako je propisano Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1a)

  i Uredbi Vijeća
  (
  EU
  )
  2017/1939

   (1b).

i Uredu europskog javnog tužitelja („EPPO”)

i EPPO-u

1a

i Uredbi Vijeća

EU

2017/1939

1b

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1.

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. | 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče
  maksimalnu
  vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče
  maksimalnu
  vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija provodi djelovanja informiranja i komunikacijska djelovanja
  u pogledu
  Programa
  , djelovanja i rezultata
  .
  Financijski izvori dodijeljeni
  Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako
  se odnose na ciljeve navedene u članku
   3. | 2.   Komisija provodi djelovanja informiranja i komunikacijska djelovanja
  o Programu, o djelovanjima koja se financiraju iz
  Programa
  te o rezultatima tih financiranih djelovanja
  .
  Financijska sredstva dodijeljena
  Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako
  su povezani s ciljevima iz članka
   3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija provodi djelovanja informiranja i komunikacijska djelovanja
  u pogledu
  Programa
  , djelovanja i rezultata
  .
  Financijski izvori dodijeljeni
  Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako
  se odnose na ciljeve navedene u članku
   3.

2.   Komisija provodi djelovanja informiranja i komunikacijska djelovanja
  o Programu, o djelovanjima koja se financiraju iz
  Programa
  te o rezultatima tih financiranih djelovanja
  .
  Financijska sredstva dodijeljena
  Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako
  su povezani s ciljevima iz članka
   3.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0464/2018).

1

(18)  Uredba (EU) br. 1294/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa djelovanja za carinu u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Carina 2020.) i stavljanju izvan snage Odluke br. 624/2007/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 209.).

18

(18)  Uredba (EU) br. 1294/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa djelovanja za carinu u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Carina 2020.) i stavljanju izvan snage Odluke br. 624/2007/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 209.).

18

(19)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en

19

(19)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en

19

(21)  
  COM(2016) 605

21

COM(2016) 605

(21)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

21

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

(22)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama.

22

(22)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama.

22

(23)  COM(2010)0700

23

(23)  COM(2010)0700

23

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

1a

Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

(1b)  
  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

1b

Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/291 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/291

---

P8_TA(2019)0009

Izmjena Statuta Europske investicijske banke *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Statuta Europske investicijske banke (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2020/C 411/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog o izmjeni Statuta Europske investicijske banke koji je Europska investicijska banka uputila Vijeću (13166/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog o izmjeni Statuta Europske investicijske banke koji je Europska investicijska banka uputila Vijeću (13166/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 308. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0464/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 308. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0464/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za proračune (A8-0476/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za proračune (A8-0476/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj investicijskoj banci i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

Srijeda, 16. siječnja 2019.

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/292 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/292

---

P8_TA(2019)0016

Sporazum između EU-a i Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum (Rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE))

(2020/C 411/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10593/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10593/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom i. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom i. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0463/2018),

| — | uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir sporazum između EU-a i Maroka o uzajamnim mjerama liberalizacije u vezi s poljoprivrednim i ribarstvenim proizvodima, poznat i kao Sporazum o liberalizaciji, koji je stupio na snagu 1. rujna 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum između EU-a i Maroka o uzajamnim mjerama liberalizacije u vezi s poljoprivrednim i ribarstvenim proizvodima, poznat i kao Sporazum o liberalizaciji, koji je stupio na snagu 1. rujna 2013.,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu T-512/12 od 10. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu T-512/12 od 10. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-104/16 P od 21. prosinca 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-104/16 P od 21. prosinca 2016.,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije SWD(2018)0346 od 11. lipnja 2018., koji je priložen Prijedlogu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije SWD(2018)0346 od 11. lipnja 2018., koji je priložen Prijedlogu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir Bečku konvenciju o pravu međunarodnih ugovora od 23. svibnja 1969. i njezine članke 34. i 36., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bečku konvenciju o pravu međunarodnih ugovora od 23. svibnja 1969. i njezine članke 34. i 36.,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda o stanju u zapadnoj Sahari (S/2018/277), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda o stanju u zapadnoj Sahari (S/2018/277),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2414 (2018) o stanju u zapadnoj Sahari (S/RES/2414 (2018)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2414 (2018) o stanju u zapadnoj Sahari (S/RES/2414 (2018)),

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, a posebno njezin članak 73. u glavi XI. o nesamoupravnim područjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, a posebno njezin članak 73. u glavi XI. o nesamoupravnim područjima,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegov članak 21. u poglavlju 1., glava V., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegov članak 21. u poglavlju 1., glava V.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 6. točku (a), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 6. točku (a),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 16. siječnja 2019. (1) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 16. siječnja 2019. (1) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu te mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te stajalište u obliku amandmana Odbora za ribarstvo (A8-0478/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu te mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te stajalište u obliku amandmana Odbora za ribarstvo (A8-0478/2018),

| A. | budući da Europska unija i Kraljevina Maroko imaju koristi od povijesnih odnosa i održavaju blisku suradnju razvijenu u okviru širokog partnerstva kojim su obuhvaćeni politički, gospodarski i socijalni aspekti te koje je ojačano naprednim statusom i voljom obiju strana da ga dodatno razvijaju; |
| --- | --- |

A.

budući da Europska unija i Kraljevina Maroko imaju koristi od povijesnih odnosa i održavaju blisku suradnju razvijenu u okviru širokog partnerstva kojim su obuhvaćeni politički, gospodarski i socijalni aspekti te koje je ojačano naprednim statusom i voljom obiju strana da ga dodatno razvijaju;

| B. | budući da je Sporazum o liberalizaciji između EU-a i Maroka stupio na snagu 1. rujna 2013.; budući da Front Polisario 19. studenog 2012. Sporazum uputio Sudu EU-a zbog kršenja međunarodnog prava zbog njegove primjene na području zapadne Sahare; |
| --- | --- |

B.

budući da je Sporazum o liberalizaciji između EU-a i Maroka stupio na snagu 1. rujna 2013.; budući da Front Polisario 19. studenog 2012. Sporazum uputio Sudu EU-a zbog kršenja međunarodnog prava zbog njegove primjene na području zapadne Sahare;

| C. | budući da je 10. prosinca 2015. prva instanca Suda stavila izvan snage odluku Vijeća o sklapanju Sporazuma o liberalizaciji; budući da je 19. veljače 2016. Vijeće jednoglasno podnijelo žalbu na tu presudu; |
| --- | --- |

C.

budući da je 10. prosinca 2015. prva instanca Suda stavila izvan snage odluku Vijeća o sklapanju Sporazuma o liberalizaciji; budući da je 19. veljače 2016. Vijeće jednoglasno podnijelo žalbu na tu presudu;

| D. | budući da je Opći sud Suda EU-a u svojoj presudi od 21. prosinca 2016. utvrdio da Sporazum o liberalizaciji ne sadrži pravnu osnovu na temelju koje bi se u njega mogla uključiti zapadna Sahara te se stoga on ne može primjenjivati na tom području; |
| --- | --- |

D.

budući da je Opći sud Suda EU-a u svojoj presudi od 21. prosinca 2016. utvrdio da Sporazum o liberalizaciji ne sadrži pravnu osnovu na temelju koje bi se u njega mogla uključiti zapadna Sahara te se stoga on ne može primjenjivati na tom području;

| E. | budući da se u stavku 106. presude navodi da se narod zapadne Sahare mora smatrati „trećom stranom” sporazuma, u smislu načela relativnog učinka ugovora, te je za provedbu sporazuma na njihovu području potrebna njihova suglasnost; budući da se stoga primjena tog sporazuma nije mogla proširiti na područje zapadne Sahare zbog nedostatka dodatnog dogovora; |
| --- | --- |

E.

budući da se u stavku 106. presude navodi da se narod zapadne Sahare mora smatrati „trećom stranom” sporazuma, u smislu načela relativnog učinka ugovora, te je za provedbu sporazuma na njihovu području potrebna njihova suglasnost; budući da se stoga primjena tog sporazuma nije mogla proširiti na područje zapadne Sahare zbog nedostatka dodatnog dogovora;

| F. | budući da operatori i dalje mogu izvoziti u Europsku uniju iz zapadne Sahare, ali se od 21. prosinca 2016. carinske povlastice ne primjenjuju na proizvode podrijetlom s tog područja; |
| --- | --- |

F.

budući da operatori i dalje mogu izvoziti u Europsku uniju iz zapadne Sahare, ali se od 21. prosinca 2016. carinske povlastice ne primjenjuju na proizvode podrijetlom s tog područja;

| G. | budući da nema dovoljno dostupnih informacija s pomoću kojih bi carinska tijela EU-a mogla odrediti jesu li proizvodi izvezeni iz Maroka podrijetlom iz zapadne Sahare, čime se onemogućuje usklađivanje s presudom Suda EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da nema dovoljno dostupnih informacija s pomoću kojih bi carinska tijela EU-a mogla odrediti jesu li proizvodi izvezeni iz Maroka podrijetlom iz zapadne Sahare, čime se onemogućuje usklađivanje s presudom Suda EU-a;

| H. | budući da je nakon presude Suda EU-a, Vijeće dalo Komisiji mandat za izmjenu protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju kako bi se omogućilo uključivanje zapadnosaharskih proizvoda; budući da je, u pravilu, za njihovo uključivanje potrebna neka vrsta sljedivosti kako bi se utvrdili takvi proizvodi; |
| --- | --- |

H.

budući da je nakon presude Suda EU-a, Vijeće dalo Komisiji mandat za izmjenu protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju kako bi se omogućilo uključivanje zapadnosaharskih proizvoda; budući da je, u pravilu, za njihovo uključivanje potrebna neka vrsta sljedivosti kako bi se utvrdili takvi proizvodi;

| I. | budući da je ključno zajamčiti usklađenost sporazuma s presudom Suda Europske unije od 21. prosinca 2016. u predmetu C-104/16P; |
| --- | --- |

I.

budući da je ključno zajamčiti usklađenost sporazuma s presudom Suda Europske unije od 21. prosinca 2016. u predmetu C-104/16P;

| J. | budući da su se Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) savjetovale u Bruxellesu i Rabatu s izabranim službenicima i nekoliko predstavnika i udruga civilnog društva iz nesamoupravnog područja zapadne Sahare; |
| --- | --- |

J.

budući da su se Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) savjetovale u Bruxellesu i Rabatu s izabranim službenicima i nekoliko predstavnika i udruga civilnog društva iz nesamoupravnog područja zapadne Sahare;

| K. | budući da je Parlament smatrao potrebnim na licu mjesta ocijeniti navedenu situaciju te steći razumijevanje različitih stavova građana; budući da je podsjetio na zaključke misije za prikupljanje informacija svojeg odbora za međunarodnu trgovinu (INTA) provedene na tom području 2. i 3. rujna 2018.; |
| --- | --- |

K.

budući da je Parlament smatrao potrebnim na licu mjesta ocijeniti navedenu situaciju te steći razumijevanje različitih stavova građana; budući da je podsjetio na zaključke misije za prikupljanje informacija svojeg odbora za međunarodnu trgovinu (INTA) provedene na tom području 2. i 3. rujna 2018.;

| L. | budući da se izmjena Sporazuma o liberalizaciji događa u širem političkom i geopolitičkom kontekstu; |
| --- | --- |

L.

budući da se izmjena Sporazuma o liberalizaciji događa u širem političkom i geopolitičkom kontekstu;

| M. | budući da nakon završetka španjolske kolonizacije zapadne Sahare sukob na tom području traje dulje od četrdeset godina; |
| --- | --- |

M.

budući da nakon završetka španjolske kolonizacije zapadne Sahare sukob na tom području traje dulje od četrdeset godina;

| N. | budući da Ujedinjeni narodi smatraju zapadnu Saharu područjem koje nije dekolonizirano; |
| --- | --- |

N.

budući da Ujedinjeni narodi smatraju zapadnu Saharu područjem koje nije dekolonizirano;

| O. | budući da je Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2440 (2018) mandat MINURSO-u produljen za dodatno razdoblje od šest mjeseci; |
| --- | --- |

O.

budući da je Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2440 (2018) mandat MINURSO-u produljen za dodatno razdoblje od šest mjeseci;

| P. | budući da EU i njegove države članice ne priznaju suverenitet Maroka nad područjem zapadne Sahare; budući da su Ujedinjeni narodi i Afrička unija prepoznali Front Polisario kao predstavnike građana zapadne Sahare; |
| --- | --- |

P.

budući da EU i njegove države članice ne priznaju suverenitet Maroka nad područjem zapadne Sahare; budući da su Ujedinjeni narodi i Afrička unija prepoznali Front Polisario kao predstavnike građana zapadne Sahare;

| Q. | budući da je zapadna Sahara na listi nesamoupravnih područja Ujedinjenih naroda u smislu članka 73. svoje Povelje; |
| --- | --- |

Q.

budući da je zapadna Sahara na listi nesamoupravnih područja Ujedinjenih naroda u smislu članka 73. svoje Povelje;

| 1. | podsjeća da je Maroko povlašteni partner u južnom susjedstvu EU-a s kojim je EU uspostavio snažno, strateško i dugotrajno partnerstvo kojim su obuhvaćeni politički, gospodarski i društveni aspekti, ali i sigurnost i migracije; ističe da je Maroku dodijeljen napredni status u okviru europske politike susjedstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je važno da se ovim sporazumom pruže jamstva u pogledu poštovanja međunarodnog prava, uključujući ljudska prava, te da se njime poštuje relevantna presuda Suda Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na obvezu iz članka 21. UEU-a da EU i njegove države članice poštuju načela Povelje ujedinjenih naroda i međunarodnoga prava; u tom pogledu ističe da članak 1. stavak 2. Povelje UN-a sadržava poštovanje načela samoodređenja naroda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da se u skladu s člankom 21. UEU-a djelovanje Unije na međunarodnoj sceni vodi načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda te poštovanjem načelâ Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da se ovim sporazumom ni na koji način ne priznaje marokanski suverenitet u zapadnoj Sahari, koja je trenutačno na popisu nesamoupravnih područja Ujedinjenih naroda i čijim velikim dijelovima upravlja Kraljevina Maroko, te ustraje u tome da EU i dalje podupire nastojanja UN-a da osigura pravedno, trajno i uzajamno prihvatljivo političko rješenje sukoba u zapadnoj Sahari kojim će se osigurati samoodređenje naroda zapadne Sahare u skladu s međunarodnim pravom, Poveljom Ujedinjenih naroda i odgovarajućim rezolucijama UN-a; stoga ponovno ističe svoju punu podršku osobnom izaslaniku glavnog tajnika UN-a za zapadnu Saharu g. Horstu Köhleru u njegovim nastojanjima da pomogne u ponovnom okupljanju uključenih strana oko pregovaračkog stola UN-a radi postizanja dogovora; poziva strane da nastave s tim pregovorima bez preduvjeta i u dobroj vjeri; naglašava da ratifikacija izmijenjenog Sporazuma o liberalizaciji između EU-a i Maroka nipošto ne smije dovesti u pitanje ishod mirovnog procesa u zapadnoj Sahari; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nada se da će sastanak između strana uključenih u sukob, koji je na inicijativu UN-a i uz sudjelovanje Alžira i Mauritanije početkom prosinca održan u Ženevi, potaknuti mirovni proces; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prepoznaje dva uvjeta utvrđena u presudi Suda EU-a to su izričito navođenje zapadne Sahare u tekstu Sporazuma i stjecanje suglasnosti naroda, kao i treći kriterij koji je dodalo Vijeće, a to je jamčenje koristi za lokalno stanovništvo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da su, kako je navedeno u izvješću Komisije, tim uključivim savjetovanjima poduzeti svi razumni i mogući koraci za ispitivanje suglasnosti predmetnog stanovništva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da su tijekom cijelog procesa savjetovanja Komisija i ESVD održavali redovite kontakte s timom osobnog izaslanika glavnoga tajnika UN-a za zapadnu Saharu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prima na znanje opravdane interese ljudi na tom području i smatra da je potrebno poštovati i prihvatiti kraj sukoba koji je u tijeku radi gospodarskog razvoja područja; istodobno je uvjeren da Sahraviji imaju pravo na razvoj u očekivanju političkog rješenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje, u razgovorima s različitim lokalnim subjektima i predstavnicima civilnog društva, da neke strane izražavaju svoju podršku sporazumu, braneći svoje pravo na gospodarski razvoj, dok drugi smatraju da bi rješavanje političkih sukoba trebalo prethoditi trgovinskim povlasticama; napominje da su tijekom uključivih savjetovanja, koja su predvodili Komisija i ESVD s nizom organizacija zapadne Sahare i drugih organizacija i tijela, strane koje sudjeluju u tom postupku dale većinsku podršku socioekonomskoj koristi koja bi bila rezultat predloženih carinskih povlastica; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da Sud EU-a u svojoj presudi nije naveo na koji se način izražava pristanak naroda i stoga smatra da i dalje postoji određena nesigurnost u pogledu tog kriterija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prepoznaje da sporazum može dovesti do promicanja socijalnog i održivog razvoja koji pruža ključan doprinos trenutačnom gospodarskom i socijalnom i razvoju zaštite okoliša te do mogućeg stvaranja lokalnih mogućnosti zapošljavanja za niskokvalificirane i visokokvalificirane osobe; napominje da procijenjenih otprilike 59 000 radnih mjesta ovisi o izvozu, što čini otprilike 10 % stanovništva koje živi na tom području; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da su carinske povlastice EU-a imale pozitivan učinak na sektore poljoprivrednih i ribarstvenih proizvoda te na njihove razine izvoza u nesamoupravnom području zapadne Sahare; poziva, međutim, na oprez pri provjeravanju da ti sektori stvaraju lokalnu dodanu vrijednost, ponovno ulažu na lokalnoj razini i pružaju lokalnom stanovništvu mogućnosti dostojanstvenog rada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uvjeren je da će, neovisno o ishodu mirovnog procesa, lokalno stanovništvo ostvariti dobit od gospodarskog razvoja i učinaka prelijevanja nastalih zbog ulaganja u infrastrukturu, zapošljavanje, zdravlje i obrazovanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prepoznaje postojeće ulaganje u nekoliko sektora i nastojanja u pogledu razvoja zelenih tehnologija, kao što su obnovljivi izvori energije i postrojenja za desalinizaciju morske vode, ali ustraje u tome da je potrebno uložiti dodatne napore kako bi se zajamčilo povećano uključivanje u sve dijelove lokalnog gospodarstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prepoznaje poslovne inicijative Sahravija, posebno one koje pokreću mlade osobe, od kojih su mnoge žene, i ističe njihovu potrebu za proširenim izvoznim mogućnostima i pravnom sigurnosti kako bi se omogućila dodatna ulaganja u sektorima s visokom potražnjom za zapošljavanjem, kao što su poljoprivreda, ribarstvo i infrastruktura; |
| --- | --- |

17.

| 18. | priznaje strateški potencijal zapadne Sahare kao investicijskog središta za ostatak afričkog kontinenta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | upozorava na štetne učinke neprimjenjivanja carinskih povlastica za proizvode iz nesamoupravnog područja zapadne Sahare i poruke koja se time šalje mlađoj generaciji koja ulaže ili želi ulagati u to područje te za njezin potencijal da utječe na razvoj tog područja; naglašava rizik od preseljenja aktivnosti u regije za koje vrijede povlastice; napominje da bi se, prema navodima Komisije, neprimjenjivanjem carinskih povlastica mogla pogoršati ekonomska i socijalna situacija lokalnog stanovništva u predmetnim područjima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uvjeren je da je prisutnost EU-a u okviru ovog sporazuma, među ostalim, poželjnija od povlačenja kad je riječ o sudjelovanju u promicanju i praćenju poštovanja ljudskih prava i pojedinačnih sloboda te zahtijeva strogu procjenu i dijalog o tim pitanjima s Marokom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da drugi dijelovi svijeta s manje ambicioznim pristupom održivom razvoju, visokim radnim i socijalnim standardima te ljudskim pravima spremno čekaju na nove trgovinske mogućnosti i ostvarit će povećani utjecaj ondje gdje se EU povuće; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da će trajni angažman EU-a na tom području imati pozitivan učinak poluge na njegov održivi razvoj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da je pravna sigurnost ključna za privlačenje održivih i dugoročnih ulaganja na tom području, a time i dinamike i diversifikacije lokalnog gospodarstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da, s obzirom na presudu Suda EU -a, države članice ne mogu u skladu sa zakonom primjenjivati trgovinske povlastice za proizvode iz nesamoupravnog područja zapadne Sahare te da pravna nesigurnost koja utječe na gospodarske subjekte mora završiti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | svjestan je i vrlo zabrinut zbog toga što je dosad bilo iznimno teško utvrditi koji su proizvodi izvezeni iz nesamoupravnog područja zapadne Sahare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da je ključan kriterij Parlamenta prije davanja suglasnosti sa sporazumom zajamčiti da će se uspostaviti mehanizam kojim će se carinskim tijelima država članica osigurati pristup pouzdanim informacijama o proizvodima podrijetlom iz zapadne Sahare i uvezenima u EU, u cijelosti u skladu s carinskim zakonodavstvom EU-a; naglašava da će se takvim mehanizmom omogućiti pravodobno pružanje detaljnih i raščlanjenih statističkih podataka o takvim izvozima; žali zbog činjenice da je dugo potrajalo dok su Komisija i Maroko postigli dogovor oko tog mehanizma i poziva Komisiju da upotrijebi sve dostupne korektivne mjere u slučaju da provedba sporazuma nije zadovoljavajuća; poziva Komisiju da Parlamentu podnese godišnju ocjenu usklađenosti toga mehanizma s carinskim zakonodavstvom EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da će, bez stupanja na snagu ovog sporazuma, uključujući mehanizam kojim se omogućuje utvrđivanje proizvoda, biti nemoguće znati ulaze li proizvodi podrijetlom iz nesamoupravnog područja zapadne Sahare na europsko tržište i u kojim količinama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da je provedba odredbe koju su EU i Maroko dogovorili na godišnjoj zajedničkoj razmjeni informacija i statističkih podataka u pogledu proizvoda obuhvaćenih razmjenom pisama potrebna za procjenu opsega sporazuma i njegova učinka na razvoj i lokalno stanovništvo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju i ESVD da pomno prate provedbu i rezultate sporazuma te da o svojim nalazima redovito izvješćuju Parlament; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da istraži načine na koje se trgovinske povlastice u budućnosti mogu učinkovito odobriti svim ljudima koji žive u Zapadnoj Sahari; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća da su EU i Maroko, kao što je to bilo predviđeno početnim dogovorom iz 2012., dogovorili ambiciozan i sveobuhvatan sporazum o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih proizvoda, prerađenih poljoprivrednih proizvoda, ribe i ribarskih proizvoda kojim Maroko osigurava zaštitu cijelog popisa oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a; također podsjeća da je finalizacija ovog sporazuma, koja je započela 2015., obustavljena nakon presude Suda od 21. prosinca 2016.; poziva EU i Maroko da odmah obnove taj postupak i žurno nastave pregovore o detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podsjeća na veliku osjetljivost europskog hortikulturnog sektora na određene izvozne proizvode voća i povrća iz Maroka u EU pod povlasticama koje su predviđene sporazumom od 8. ožujka 2012. o uzajamnim mjerama liberalizacije poljoprivrednih proizvoda, prerađenih poljoprivrednih proizvoda, ribe i ribarskih proizvoda; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da bi pristup svih trećih zemalja unutarnjem tržištu EU-a trebao ovisiti o poštovanju sanitarnih, fitosanitarnih i ekoloških pravila i standarda te pravila i standarda u pogledu sljedivosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | traži od Komisije da promiče ekvivalentnost mjera i kontrola između Maroka i Europske unije u području sanitarnih, fitosanitarnih i ekoloških standarda te pravila i standarda u pogledu sljedivosti i pravila o označivanju podrijetla kako bi se zajamčilo pošteno tržišno natjecanje tih dvaju tržišta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća da se ažuriranim tekstom sporazuma ne mijenjaju utvrđene tarifne kvote i povlašteni uvozni režim te se njime europskim proizvođačima samo pruža objašnjenje o geografskom opsegu sporazuma; |
| --- | --- |

35.

| 36. | želi skrenuti pozornost na činjenicu da je dio voća i povrća koji su u EU uvezeni pod povlaštenim uvjetima na temelju predmetnog sporazuma (posebice rajčice i dinje) podrijetlom s područja zapadne Sahare i da postoje ambiciozni projekti kako bi se njihova proizvodnja i izvoz još više razvili; |
| --- | --- |

36.

| 37. | unatoč svemu prima na znanje objašnjenje dobiveno novim sporazumom i nada se da će se njime u budućnosti moći osigurati jasan i stabilan okvir između strana tog sporazuma i za dotične gospodarske subjekte, na objema stranama Sredozemlja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | navodi da su praćenje osjetljivih poljoprivrednih proizvoda i stroga primjena kvota ključni za uravnoteženo funkcioniranje sporazuma; podsjeća na zaštitnu klauzulu iz članka 7. Protokola 1. uz Sporazum iz 2012. kojom se omogućuje da se poduzmu odgovarajuće mjere pri uvozu veće količine poljoprivrednih proizvoda koji su sporazumom označeni kao osjetljivi, a izazivaju ozbiljne poremećaje tržišta i/ili ozbiljnu štetu za navedenu granu proizvodnje; nada se da će povlašten uvoz osjetljivih poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Maroka i zapadne Sahare u EU biti pod prikladnim i širokim nadzorom Komisije i da će Komisija u slučaju da postoji utvrđena potreba biti spremna odmah aktivirati navedenu klauzulu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prima na znanje činjenicu da su ribarska plovila EU-a koja su aktivna u navedenim vodama zakonski obvezna posjedovati sustav za praćenje plovila (VMS) i da marokanskim vlastima moraju prenijeti podatke o položaju plovila, čime se u potpunosti omogućuje praćenje plovila i bilježenje lokacija na kojima se provode ribolovne aktivnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva EU da uloži veće napore u poticanje regionalne suradnje među zemljama Magreba, što može imati samo iznimne pozitivne posljedice za tu regiju i šire područje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | upućuje na stratešku potrebu da EU bliskije surađuje sa zemljama u regiji Magreba i jača svoje veze s njima; u tom kontekstu promatra proširenje Sporazuma o pridruživanju kao logičnu sastavnicu te strategije; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0017.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/298 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/298

---

P8_TA(2019)0017

Sporazum između EU-a i Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane (10593/2018 – C8-0463/2018– 2018/0256(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 411/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10593/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10593/2018),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane (10597/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane (10597/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom i. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom i. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0463/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 16. siječnja 2019. (1) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 16. siječnja 2019. (1) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0471/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0471/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Maroka. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0016.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/299 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/299

---

P8_TA(2019)0018

Sporazum između EU-a i Kine u vezi s postupkom rješavanja spora DS492 unutar WTO-a – Mjere koje se odnose na carinske koncesije za određene proizvode od mesa peradi ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Narodne Republike Kine u vezi s postupkom rješavanja spora DS492: Europska unija – mjere koje se odnose na carinske koncesije za određene proizvode od mesa peradi (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 411/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10882/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10882/2018),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kine u vezi sa sporom DS492 Europska unija – Mjere koje se odnose na carinske koncesije za određene proizvode od mesa peradi (10883/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kine u vezi sa sporom DS492 Europska unija – Mjere koje se odnose na carinske koncesije za određene proizvode od mesa peradi (10883/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0496/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0496/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0472/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0472/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Narodne Republike Kine. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/300 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/300

---

P8_TA(2019)0019

Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (EGF) (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))

(Redovni zakonodavni postupak prvo čitanje)

(2020/C 411/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0380),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 175. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0231/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 175. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0231/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za regionalni razvoj te stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0445/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za regionalni razvoj te stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0445/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0202

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (EGF)
  tranziciju (EFT) [Am. 1 Ova izmjena primjenjuje se u cijelom zakonodavnom tekstu]

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 175. stavak treći,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Pri provedbi fondova trebala bi se poštovati horizontalna načela utvrđena u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji („UEU”) i članku 
  člancima 9. i
  10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”), uključujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a, uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima.
  U skladu s člankom 8. UFEU-a,
  države članice i Komisija trebale bi nastojati ukloniti nejednakosti i promicati ravnopravnost muškaraca i žena te integrirati rodnu perspektivu, boriti se protiv diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjeroispovijesti ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije. Ciljevi fondova trebali bi se ostvarivati u okviru održivog razvoja i promicanja cilja Unije koji se odnosi na očuvanje, zaštitu i unapređenje kvalitete okoliša u skladu s člankom 11. i člankom 191. stavkom 1. UFEU-a, uzimajući u obzir načelo „onečišćivač plaća”. [Am. 2] |
| --- | --- |

(1)

Pri provedbi fondova trebala bi se poštovati horizontalna načela utvrđena u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji („UEU”) i članku 
  člancima 9. i
  10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”), uključujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a, uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima.
  U skladu s člankom 8. UFEU-a,
  države članice i Komisija trebale bi nastojati ukloniti nejednakosti i promicati ravnopravnost muškaraca i žena te integrirati rodnu perspektivu, boriti se protiv diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjeroispovijesti ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije. Ciljevi fondova trebali bi se ostvarivati u okviru održivog razvoja i promicanja cilja Unije koji se odnosi na očuvanje, zaštitu i unapređenje kvalitete okoliša u skladu s člankom 11. i člankom 191. stavkom 1. UFEU-a, uzimajući u obzir načelo „onečišćivač plaća”. [Am. 2]

| (2) | Europski parlament, Vijeće i Komisija zajednički su 17. studenoga 2017. proglasili europski stup socijalnih prava (4) kao odgovor na socijalne izazove u Europi. Uzimajući u obzir promjene u svijetu rada, Unija se priprema za sadašnje i buduće izazove globalizacije i digitalizacije s pomoću uključivijeg rasta te boljom politikom zapošljavanja i socijalnom politikom. Dvadeset ključnih načela stupa strukturirano je u tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni uvjeti rada, socijalna zaštita i uključenost. Europski stup socijalnih prava služi kao opći orijentacijski okvir Europskog fonda za tranziciju („EFT”) čime se Uniji omogućuje da u slučaju velikih restrukturiranja primijeni relevantna načela u praksi. |
| --- | --- |

(2)

Europski parlament, Vijeće i Komisija zajednički su 17. studenoga 2017. proglasili europski stup socijalnih prava (4) kao odgovor na socijalne izazove u Europi. Uzimajući u obzir promjene u svijetu rada, Unija se priprema za sadašnje i buduće izazove globalizacije i digitalizacije s pomoću uključivijeg rasta te boljom politikom zapošljavanja i socijalnom politikom. Dvadeset ključnih načela stupa strukturirano je u tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni uvjeti rada, socijalna zaštita i uključenost. Europski stup socijalnih prava služi kao opći orijentacijski okvir Europskog fonda za tranziciju („EFT”) čime se Uniji omogućuje da u slučaju velikih restrukturiranja primijeni relevantna načela u praksi.

| (3) | Vijeće je 20. lipnja 2017. poduprlo Unijin odgovor (5) na Program održivog razvoja UN-a do 2030. (6) – održiva Europska budućnost. Vijeće je naglasilo važnost uravnoteženog i integriranog ostvarenja održivog razvoja u tri dimenzije (gospodarska, socijalna i dimenzija okoliša). Od ključne je važnosti da se održivi razvoj uključi u europski politički okvir te da Unija bude ambiciozna u pogledu politika kojima se služi za suočavanje s globalnim izazovima. Vijeće je pozdravilo Komunikaciju Komisije „Budući koraci za održivu europsku budućnost” od 22. studenoga 2016. kao prvi korak u uključivanju ciljeva održivog razvoja i primjeni održivog razvoja kao bitnog vodećeg načela svih politika EU-a, među ostalim i s pomoću njegovih financijskih instrumenata. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 20. lipnja 2017. poduprlo Unijin odgovor (5) na Program održivog razvoja UN-a do 2030. (6) – održiva Europska budućnost. Vijeće je naglasilo važnost uravnoteženog i integriranog ostvarenja održivog razvoja u tri dimenzije (gospodarska, socijalna i dimenzija okoliša). Od ključne je važnosti da se održivi razvoj uključi u europski politički okvir te da Unija bude ambiciozna u pogledu politika kojima se služi za suočavanje s globalnim izazovima. Vijeće je pozdravilo Komunikaciju Komisije „Budući koraci za održivu europsku budućnost” od 22. studenoga 2016. kao prvi korak u uključivanju ciljeva održivog razvoja i primjeni održivog razvoja kao bitnog vodećeg načela svih politika EU-a, među ostalim i s pomoću njegovih financijskih instrumenata.

| (4) | U veljači 2018 Komisija je donijela Komunikaciju „Nov, moderan višegodišnji financijski okvir za Europsku uniju koja učinkovito ostvaruje svoje prioritete nakon 2020.” (7). U Komunikaciji se naglašava da proračun Unije podržava europsko jedinstveno socijalno tržišno gospodarstvo. Stoga će biti izuzetno važno poboljšati mogućnosti za zapošljavanje i svladati izazove u području vještina, posebice one povezane s digitalizacijom
  , automatizacijom i tranzicijom u smjeru gospodarstva koje učinkovito iskorištava resurse, uz potpuno poštovanje Pariškog sporazuma iz 2015. o klimatskim promjena koji je uslijedio nakon 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama
  . Fleksibilnost proračuna ključno je načelo sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira. Mehanizmi fleksibilnosti ostaju na snazi kako bi se Uniji omogućilo da
  pravodobnije
  reagira na nepredviđene događaje i osiguralo da se proračunska sredstva koriste tamo gdje su najhitnije potrebna. [Am. 3] |
| --- | --- |

(4)

U veljači 2018 Komisija je donijela Komunikaciju „Nov, moderan višegodišnji financijski okvir za Europsku uniju koja učinkovito ostvaruje svoje prioritete nakon 2020.” (7). U Komunikaciji se naglašava da proračun Unije podržava europsko jedinstveno socijalno tržišno gospodarstvo. Stoga će biti izuzetno važno poboljšati mogućnosti za zapošljavanje i svladati izazove u području vještina, posebice one povezane s digitalizacijom
  , automatizacijom i tranzicijom u smjeru gospodarstva koje učinkovito iskorištava resurse, uz potpuno poštovanje Pariškog sporazuma iz 2015. o klimatskim promjena koji je uslijedio nakon 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama
  . Fleksibilnost proračuna ključno je načelo sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira. Mehanizmi fleksibilnosti ostaju na snazi kako bi se Uniji omogućilo da
  pravodobnije
  reagira na nepredviđene događaje i osiguralo da se proračunska sredstva koriste tamo gdje su najhitnije potrebna. [Am. 3]

| (5) | U svojoj Bijeloj knjizi o budućnosti Europe (8) Komisija je izrazila zabrinutost u pogledu izolacionističkih pokreta, sve veće sumnje u koristi otvorene trgovine te socijalnoga tržišnoga gospodarstva Unije općenito. |
| --- | --- |

(5)

U svojoj Bijeloj knjizi o budućnosti Europe (8) Komisija je izrazila zabrinutost u pogledu izolacionističkih pokreta, sve veće sumnje u koristi otvorene trgovine te socijalnoga tržišnoga gospodarstva Unije općenito.

| (6) | U svojem Dokumentu za razmatranje o svladavanju globalizacije (9) Komisija prepoznaje kombinaciju globalizacije trgovine i tehnološke promjene kao glavne uzroke povećane potražnje za kvalificiranom radnom snagom i smanjenog broja poslova koji zahtijevaju niže kvalifikacije. Unatoč ukupnim velikim prednostima otvorenije trgovine i daljnje integracije svjetskih gospodarstava, potrebno je uhvatiti se u koštac s tim

  Potrebna su prikladna sredstva za suočavanje
  s negativnim popratnim učincima
  , istovremeno priznajući prednosti otvorenije trgovine
  . Budući da su aktualne koristi globalizacije neravnomjerno raspoređene među ljudima i regijama te da to znatno utječe na pogođene osobe, postoji opasnost da će sve brži tehnološki napredak

  tehnološke i ekološke promjene
  dodatno potaknuti te učinke. Stoga će u skladu s načelima solidarnosti i održivosti biti potrebno osigurati pravedniju raspodjelu koristi globalizacije
  . Radi bolje prilagodbe poslovnog svijeta i radne snage relevantnim strukturnim fondovima Unije, kao što je Europski socijalni fond plus (ESF+), potrebno je u široj mjeri predvidjeti istodobne negativne učinke globalizacije te tehnološke i ekološke tranzicije
  usklađivanjem gospodarskog otvaranja

  rasta
  i tehnološkog napretka sa socijalnom zaštitom

  s prikladnim mjerama socijalne zaštite i aktivnom potporom pristupu mogućnostima za zapošljavanje i samozapošljavanje
  . [Am. 4] |
| --- | --- |

(6)

U svojem Dokumentu za razmatranje o svladavanju globalizacije (9) Komisija prepoznaje kombinaciju globalizacije trgovine i tehnološke promjene kao glavne uzroke povećane potražnje za kvalificiranom radnom snagom i smanjenog broja poslova koji zahtijevaju niže kvalifikacije. Unatoč ukupnim velikim prednostima otvorenije trgovine i daljnje integracije svjetskih gospodarstava, potrebno je uhvatiti se u koštac s tim

  Potrebna su prikladna sredstva za suočavanje
  s negativnim popratnim učincima
  , istovremeno priznajući prednosti otvorenije trgovine
  . Budući da su aktualne koristi globalizacije neravnomjerno raspoređene među ljudima i regijama te da to znatno utječe na pogođene osobe, postoji opasnost da će sve brži tehnološki napredak

  tehnološke i ekološke promjene
  dodatno potaknuti te učinke. Stoga će u skladu s načelima solidarnosti i održivosti biti potrebno osigurati pravedniju raspodjelu koristi globalizacije
  . Radi bolje prilagodbe poslovnog svijeta i radne snage relevantnim strukturnim fondovima Unije, kao što je Europski socijalni fond plus (ESF+), potrebno je u široj mjeri predvidjeti istodobne negativne učinke globalizacije te tehnološke i ekološke tranzicije
  usklađivanjem gospodarskog otvaranja

  rasta
  i tehnološkog napretka sa socijalnom zaštitom

  s prikladnim mjerama socijalne zaštite i aktivnom potporom pristupu mogućnostima za zapošljavanje i samozapošljavanje
  . [Am. 4]

| (7) | U svojem Dokumentu za razmatranje o budućnosti financija Unije (10) Komisija ističe potrebu za smanjenjem gospodarskih i socijalnih razlika među državama članicama i unutar njih. Glavni je prioritet ulaganje u 
  održiv razvoj,
  jednakost, socijalnu uključenost, obrazovanje i osposobljavanje te zdravlje. [Am. 5] |
| --- | --- |

(7)

U svojem Dokumentu za razmatranje o budućnosti financija Unije (10) Komisija ističe potrebu za smanjenjem gospodarskih i socijalnih razlika među državama članicama i unutar njih. Glavni je prioritet ulaganje u 
  održiv razvoj,
  jednakost, socijalnu uključenost, obrazovanje i osposobljavanje te zdravlje. [Am. 5]

| (8) | Zbog
  klimatskih promjena,
  globalizacije i tehnoloških promjena svjetska će gospodarstva vjerojatno postati još povezanija i ovisnija jedna o drugima. Preraspodjela rada neophodan je dio te gospodarske promjene. Žele li se pravedno raspodijeliti koristi promjene, izuzetno je važno da se ponudi pomoć radnicima koji su proglašeni viškom i onima kojima prijeti da to postanu.
  Glavni instrumenti Unije za pomoć pogođenim radnicima jesu ESF+, koji je osmišljen da se unaprijed ponudi pomoć, i EFT, koji je osmišljen radi pružanja reaktivne pomoći u slučaju velikih restrukturiranja.
  Okvir EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja (11) instrument je politike Unije kojim se utvrđuje okvir najboljih praksi za predviđanje restrukturiranja poduzeća i njihovo rješavanje. Riječ je o sveobuhvatnom okviru o tome kako bi se primjerenim političkim sredstvima trebali rješavati izazovi gospodarske prilagodbe i restrukturiranja te njihov učinak na zapošljavanje i društvo. Njime se ujedno pozivaju države članice da iskoriste nacionalna financijska sredstva i sredstva EU-a tako da se djelotvornije ublaži socijalni učinak restrukturiranja, posebice negativne posljedice na zaposlenost. Glavni instrumenti Unije za pomoć pogođenim radnicima su Europski socijalni fond plus (ESF+), koji je osmišljen da se unaprijed ponudi pomoć, i EGF, koji je osmišljen da se u slučaju neočekivanih velikih restrukturiranja reagira reaktivno.
  [Am. 6] |
| --- | --- |

(8)

Zbog
  klimatskih promjena,
  globalizacije i tehnoloških promjena svjetska će gospodarstva vjerojatno postati još povezanija i ovisnija jedna o drugima. Preraspodjela rada neophodan je dio te gospodarske promjene. Žele li se pravedno raspodijeliti koristi promjene, izuzetno je važno da se ponudi pomoć radnicima koji su proglašeni viškom i onima kojima prijeti da to postanu.
  Glavni instrumenti Unije za pomoć pogođenim radnicima jesu ESF+, koji je osmišljen da se unaprijed ponudi pomoć, i EFT, koji je osmišljen radi pružanja reaktivne pomoći u slučaju velikih restrukturiranja.
  Okvir EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja (11) instrument je politike Unije kojim se utvrđuje okvir najboljih praksi za predviđanje restrukturiranja poduzeća i njihovo rješavanje. Riječ je o sveobuhvatnom okviru o tome kako bi se primjerenim političkim sredstvima trebali rješavati izazovi gospodarske prilagodbe i restrukturiranja te njihov učinak na zapošljavanje i društvo. Njime se ujedno pozivaju države članice da iskoriste nacionalna financijska sredstva i sredstva EU-a tako da se djelotvornije ublaži socijalni učinak restrukturiranja, posebice negativne posljedice na zaposlenost. Glavni instrumenti Unije za pomoć pogođenim radnicima su Europski socijalni fond plus (ESF+), koji je osmišljen da se unaprijed ponudi pomoć, i EGF, koji je osmišljen da se u slučaju neočekivanih velikih restrukturiranja reagira reaktivno.
  [Am. 6]

| (9) | Europski fond za prilagodbu globalizaciji
  (EGF) je osnovan Uredbom (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (12) za višegodišnji financijski okvir od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. EGF je uspostavljen kako bi se Uniji omogućilo da iskaže solidarnost prema radnicima koji su izgubili radno mjesto zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom. |
| --- | --- |

(9)

Europski fond za prilagodbu globalizaciji
  (EGF) je osnovan Uredbom (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (12) za višegodišnji financijski okvir od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. EGF je uspostavljen kako bi se Uniji omogućilo da iskaže solidarnost prema radnicima koji su izgubili radno mjesto zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom.

| (10) | Područje primjene Uredbe (EZ) br. 1927/2006 prošireno je 2009. godine Uredbom (EZ) br. 546/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (13) kao dio Europskog plana za gospodarski oporavak kako bi se obuhvatili radnici koji su izgubili radno mjesto kao izravnu posljedicu globalne financijske i gospodarske krize. |
| --- | --- |

(10)

Područje primjene Uredbe (EZ) br. 1927/2006 prošireno je 2009. godine Uredbom (EZ) br. 546/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (13) kao dio Europskog plana za gospodarski oporavak kako bi se obuhvatili radnici koji su izgubili radno mjesto kao izravnu posljedicu globalne financijske i gospodarske krize.

| (11) | Tijekom višegodišnjeg financijskog okvira od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. prošireno je područje primjene Uredbe (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14) kako se ne bi obuhvatila samo otpuštanja uzrokovana ozbiljnim ekonomskim poremećajem izazvanim nastavkom globalne financijske i gospodarske krize iz Uredbe (EZ) br. 546/2009, nego i svakom novom globalnom financijskom i gospodarskom krizom. |
| --- | --- |

(11)

Tijekom višegodišnjeg financijskog okvira od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. prošireno je područje primjene Uredbe (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14) kako se ne bi obuhvatila samo otpuštanja uzrokovana ozbiljnim ekonomskim poremećajem izazvanim nastavkom globalne financijske i gospodarske krize iz Uredbe (EZ) br. 546/2009, nego i svakom novom globalnom financijskom i gospodarskom krizom.

| (11a) | Program EFT-a trebao bi biti vidljiv te bi se njime trebali zahtijevati dodatni i bolji podaci kako bi se omogućila odgovarajuća znanstvena ocjena EFT-a i izbjegla administrativna ograničenja u upravljanju programom pomoći za prilagodbu trgovini. [Am. 7] |
| --- | --- |

(11a)

Program EFT-a trebao bi biti vidljiv te bi se njime trebali zahtijevati dodatni i bolji podaci kako bi se omogućila odgovarajuća znanstvena ocjena EFT-a i izbjegla administrativna ograničenja u upravljanju programom pomoći za prilagodbu trgovini. [Am. 7]

| (12) | Komisija je provela evaluaciju EGF-a u sredini provedbenog razdoblja da bi ocijenila kako i u kojoj mjeri EGF ostvaruje svoje ciljeve. Ispostavilo se da je EGF učinkovit i da su stope ponovnog uključivanja radnika koji su proglašeni viškom više nego u prethodnom programskom razdoblju. Evaluacijom je utvrđeno i da se EGF-om stvara europska dodana vrijednost. To je posebno točno u smislu brojevnih učinaka njegovih sredstava, što znači da se potporom iz EGF-a ne povećava samo broj i raznovrsnost ponuđenih usluga, nego i njihova razina intenziteta. Osim toga, intervencije EGF-a vrlo su vidljive i imaju izravnu europsku dodanu vrijednost za javnost. Međutim, utvrđeno je nekoliko izazova. S jedne strane, postupak mobilizacije smatrao se predugačkim. Nadalje, mnoge države članice izvijestile su o problemima pri sastavljanju opsežne analize događaja koji je uzrokovao otpuštanja. Glavni razlog koji sprečava države članice koje bi imale potencijalan predmet u okviru EGF-a da podnesu zahtjev su problemi povezani s financijskim i institucijskim kapacitetima. S jedne strane, to jednostavno može biti nedostatak radne snage jer države članice trenutačno mogu zatražiti tehničku pomoć samo ako provode predmet u okviru EGF-a. Budući da se otpuštanje može dogoditi neočekivano, bilo bi važno da su države članice spremne odmah reagirati i da bez ikakvih odgoda mogu podnijeti zahtjev. Nadalje, čini se da su u nekim državama članicama potrebne opsežnije mjere za izgradnju institucijskih kapaciteta kako bi se osigurala učinkovita i djelotvorna provedba predmeta u okviru EGF-a. Prag od 500 radnih mjesta proglašenih viškom kritiziran je kao previsok, posebice u slabije naseljenim regijama (15). |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela evaluaciju EGF-a u sredini provedbenog razdoblja da bi ocijenila kako i u kojoj mjeri EGF ostvaruje svoje ciljeve. Ispostavilo se da je EGF učinkovit i da su stope ponovnog uključivanja radnika koji su proglašeni viškom više nego u prethodnom programskom razdoblju. Evaluacijom je utvrđeno i da se EGF-om stvara europska dodana vrijednost. To je posebno točno u smislu brojevnih učinaka njegovih sredstava, što znači da se potporom iz EGF-a ne povećava samo broj i raznovrsnost ponuđenih usluga, nego i njihova razina intenziteta. Osim toga, intervencije EGF-a vrlo su vidljive i imaju izravnu europsku dodanu vrijednost za javnost. Međutim, utvrđeno je nekoliko izazova. S jedne strane, postupak mobilizacije smatrao se predugačkim. Nadalje, mnoge države članice izvijestile su o problemima pri sastavljanju opsežne analize događaja koji je uzrokovao otpuštanja. Glavni razlog koji sprečava države članice koje bi imale potencijalan predmet u okviru EGF-a da podnesu zahtjev su problemi povezani s financijskim i institucijskim kapacitetima. S jedne strane, to jednostavno može biti nedostatak radne snage jer države članice trenutačno mogu zatražiti tehničku pomoć samo ako provode predmet u okviru EGF-a. Budući da se otpuštanje može dogoditi neočekivano, bilo bi važno da su države članice spremne odmah reagirati i da bez ikakvih odgoda mogu podnijeti zahtjev. Nadalje, čini se da su u nekim državama članicama potrebne opsežnije mjere za izgradnju institucijskih kapaciteta kako bi se osigurala učinkovita i djelotvorna provedba predmeta u okviru EGF-a. Prag od 500 radnih mjesta proglašenih viškom kritiziran je kao previsok, posebice u slabije naseljenim regijama (15).

| (13) | Komisija naglašava stalnu važnost uloge EGF-a

  EFT-a
  kao fleksibilnog fonda koji radnicima koji izgube radno mjesto tijekom velikih restrukturiranja pruža potporu i pomaže im da što brže pronađu novi posao. Unija bi trebala nastaviti pružati posebnu, jednokratnu potporu za olakšavanje ponovnog uključivanja u 
  kvalitetan i održivi
  rad radnika koji su proglašeni viškom na prostorima, u sektorima, područjima ili tržištima rada pogođenima ozbiljnim ekonomskim poremećajem. S obzirom na međudjelovanje i međusobne učinke otvorene trgovine, tehnoloških promjena
  , digitalizacije i automatizacije
  ili drugih faktora kao što je prelazak na niskougljično gospodarstvo te s obzirom na to da je sve teže izdvojiti konkretan faktor koji uzrokuje otpuštanja, ubuduće će

  bi
  za mobilizaciju EGF-a

  EFT-a trebao
  biti dovoljan samo znatan učinak restrukturiranja. S obzirom na njegovu svrhu, a to je pružanje potpore u hitnim situacijama i neočekivanim okolnostima, i dopunjujući anticipatornu potporu u okviru ESF-a plus, EGF ostaje

  EFT bi trebao ostati
  fleksibilan i poseban instrument izvan proračunskih gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije. „Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani: višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.” i njezinu Prilogu (16). [Am. 8 i 97] |
| --- | --- |

(13)

Komisija naglašava stalnu važnost uloge EGF-a

  EFT-a
  kao fleksibilnog fonda koji radnicima koji izgube radno mjesto tijekom velikih restrukturiranja pruža potporu i pomaže im da što brže pronađu novi posao. Unija bi trebala nastaviti pružati posebnu, jednokratnu potporu za olakšavanje ponovnog uključivanja u 
  kvalitetan i održivi
  rad radnika koji su proglašeni viškom na prostorima, u sektorima, područjima ili tržištima rada pogođenima ozbiljnim ekonomskim poremećajem. S obzirom na međudjelovanje i međusobne učinke otvorene trgovine, tehnoloških promjena
  , digitalizacije i automatizacije
  ili drugih faktora kao što je prelazak na niskougljično gospodarstvo te s obzirom na to da je sve teže izdvojiti konkretan faktor koji uzrokuje otpuštanja, ubuduće će

  bi
  za mobilizaciju EGF-a

  EFT-a trebao
  biti dovoljan samo znatan učinak restrukturiranja. S obzirom na njegovu svrhu, a to je pružanje potpore u hitnim situacijama i neočekivanim okolnostima, i dopunjujući anticipatornu potporu u okviru ESF-a plus, EGF ostaje

  EFT bi trebao ostati
  fleksibilan i poseban instrument izvan proračunskih gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije. „Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani: višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.” i njezinu Prilogu (16). [Am. 8 i 97]

| (13a) | U svojoj Rezoluciji od 30. svibnja 2018. o višegodišnjem financijskom okviru 2021. – 2027. i vlastitim sredstvima Europski parlament ponovno je potvrdio svoje čvrsto stajalište o potrebnoj razini financiranja za ključne politike Unije u VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. kako bi se omogućilo ispunjavanje njihovih zadaća i ciljeva. Osobito je naglasio poziv da se udvostruče posebna financijska sredstva iz VFO-a za mala i srednja poduzeća te za borbu protiv nezaposlenosti mladih, pozdravio nekoliko prijedloga za poboljšanje postojećih odredbi, posebno one o povećanju dodijeljenih sredstava za posebne instrumente, te izrazio namjeru da pregovara o dodatnim poboljšanjima kad god je to potrebno. [Am. 9] |
| --- | --- |

(13a)

U svojoj Rezoluciji od 30. svibnja 2018. o višegodišnjem financijskom okviru 2021. – 2027. i vlastitim sredstvima Europski parlament ponovno je potvrdio svoje čvrsto stajalište o potrebnoj razini financiranja za ključne politike Unije u VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. kako bi se omogućilo ispunjavanje njihovih zadaća i ciljeva. Osobito je naglasio poziv da se udvostruče posebna financijska sredstva iz VFO-a za mala i srednja poduzeća te za borbu protiv nezaposlenosti mladih, pozdravio nekoliko prijedloga za poboljšanje postojećih odredbi, posebno one o povećanju dodijeljenih sredstava za posebne instrumente, te izrazio namjeru da pregovara o dodatnim poboljšanjima kad god je to potrebno. [Am. 9]

| (14) | Kao što je navedeno, kako bi se zadržala europska dimenzija EGF-a,

  EFT-a
  zahtjev za potporu trebao bi se podnositi kad zbog velikog restrukturiranja dođe do znatnog učinka na lokalno ili regionalno gospodarstvo. Taj učinak trebalo bi definirati minimalnim brojem otpuštanja tijekom određenog referentnog razdoblja. Uzimajući u obzir zaključke evaluacije u sredini provedbenog razdoblja, prag se postavlja na 250

  200
   radnih mjesta proglašenih viškom tijekom referentnog

  predmetnih referentnih
  razdoblja od četiri mjeseca (ili šest mjeseci u sektorskim slučajevima). Budući da valovi otpuštanja u različitim sektorima ali u istoj regiji imaju jednako znatan učinak na lokalno tržište rada, mogu se podnositi i regionalni zahtjevi. Na malim tržištima rada, poput malih država članica ili udaljenih regija, uključujući najudaljenije regije iz članka 349. UFEU-a, ili u izvanrednim okolnostima, zahtjevi se mogu

  treba biti moguće
  podnositi
  zahtjeve
  i za manji broj otpuštanja. [Am. 10] |
| --- | --- |

(14)

Kao što je navedeno, kako bi se zadržala europska dimenzija EGF-a,

  EFT-a
  zahtjev za potporu trebao bi se podnositi kad zbog velikog restrukturiranja dođe do znatnog učinka na lokalno ili regionalno gospodarstvo. Taj učinak trebalo bi definirati minimalnim brojem otpuštanja tijekom određenog referentnog razdoblja. Uzimajući u obzir zaključke evaluacije u sredini provedbenog razdoblja, prag se postavlja na 250

  200
   radnih mjesta proglašenih viškom tijekom referentnog

  predmetnih referentnih
  razdoblja od četiri mjeseca (ili šest mjeseci u sektorskim slučajevima). Budući da valovi otpuštanja u različitim sektorima ali u istoj regiji imaju jednako znatan učinak na lokalno tržište rada, mogu se podnositi i regionalni zahtjevi. Na malim tržištima rada, poput malih država članica ili udaljenih regija, uključujući najudaljenije regije iz članka 349. UFEU-a, ili u izvanrednim okolnostima, zahtjevi se mogu

  treba biti moguće
  podnositi
  zahtjeve
  i za manji broj otpuštanja. [Am. 10]

| (14a) | Poštujući načelo supsidijarnosti i uzimajući u obzir potrebu za značajnim učinkom restrukturiranja kao pragom za primjenu EFT-a, EFT-om se treba nastojati pokazati solidarnost s otpuštenim radnicima iz svih vrsta poduzeća, neovisno o njihovoj veličini. [Am. 11] |
| --- | --- |

(14a)

Poštujući načelo supsidijarnosti i uzimajući u obzir potrebu za značajnim učinkom restrukturiranja kao pragom za primjenu EFT-a, EFT-om se treba nastojati pokazati solidarnost s otpuštenim radnicima iz svih vrsta poduzeća, neovisno o njihovoj veličini. [Am. 11]

| (14b) | EFT bi trebao ostati poseban instrument Unije kojim se omogućuje odgovor na situacije koje prouzročuju velika restrukturiranja na europskom tržištu rada. Međutim, Unija bi i dalje trebala ulagati napore u pronalaženje održivijih načina za rješavanje strukturnih promjena i izazova koji utječu na tržišta rada i dovode do takvih događaja u državama članicama. [Am. 12] |
| --- | --- |

(14b)

EFT bi trebao ostati poseban instrument Unije kojim se omogućuje odgovor na situacije koje prouzročuju velika restrukturiranja na europskom tržištu rada. Međutim, Unija bi i dalje trebala ulagati napore u pronalaženje održivijih načina za rješavanje strukturnih promjena i izazova koji utječu na tržišta rada i dovode do takvih događaja u državama članicama. [Am. 12]

| (15) | Kako bi se izrazila solidarnost Unije s radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje se prestale sa svojom djelatnošću, stopa sufinanciranja troškova paketa usluga prilagođenih potrebama i njegove provedbe trebala bi biti jednaka stopi ESF-a plus u predmetnoj državi članici. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se izrazila solidarnost Unije s radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje se prestale sa svojom djelatnošću, stopa sufinanciranja troškova paketa usluga prilagođenih potrebama i njegove provedbe trebala bi biti jednaka stopi ESF-a plus u predmetnoj državi članici.

| (16) | Komisija bi trebala izvršiti dio proračuna Unije dodijeljen
  EFT
  -u u okviru podijeljenog upravljanja s državama članicama u smislu Uredbe (EU, Euratom) [broj nove financijske uredbe] Europskog parlamenta i Vijeća (17) („Financijska uredba”). Stoga bi pri provedbi
  EFT
  -a u okviru podijeljenog upravljanja Komisija i države članice trebale poštovati načela iz Financijske uredbe kao što su financijsko upravljanje, transparentnost i nediskriminacija. |
| --- | --- |

(16)

Komisija bi trebala izvršiti dio proračuna Unije dodijeljen
  EFT
  -u u okviru podijeljenog upravljanja s državama članicama u smislu Uredbe (EU, Euratom) [broj nove financijske uredbe] Europskog parlamenta i Vijeća (17) („Financijska uredba”). Stoga bi pri provedbi
  EFT
  -a u okviru podijeljenog upravljanja Komisija i države članice trebale poštovati načela iz Financijske uredbe kao što su financijsko upravljanje, transparentnost i nediskriminacija.

| (17) | Europski centar za praćenje promjena, sa sjedištem u Europskoj zakladi za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) u Dublinu, pomaže Komisiji i državama članicama u kvalitativnim i kvantitativnim analizama i time u procjeni globalizacijskih trendova
  , primjerice u području globalizacije, tehnoloških i ekoloških promjena, restrukturiranja
  i korištenja EGF-a.

  EFT-a
  .
  Takve analize trebaju obuhvaćati dostatne razvrstane podatke, osobito u pogledu roda, u svrhu učinkovitijeg suzbijanja rodnih nejednakosti. [Am. 13] |
| --- | --- |

(17)

Europski centar za praćenje promjena, sa sjedištem u Europskoj zakladi za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) u Dublinu, pomaže Komisiji i državama članicama u kvalitativnim i kvantitativnim analizama i time u procjeni globalizacijskih trendova
  , primjerice u području globalizacije, tehnoloških i ekoloških promjena, restrukturiranja
  i korištenja EGF-a.

  EFT-a
  .
  Takve analize trebaju obuhvaćati dostatne razvrstane podatke, osobito u pogledu roda, u svrhu učinkovitijeg suzbijanja rodnih nejednakosti. [Am. 13]

| (17a) | U okviru Europskog centra za praćenje restrukturiranja (ERM) Eurofounda u stvarnom se vremenu prati izvješćivanje o velikim restrukturiranjima u cijeloj Uniji, na temelju mreže nacionalnih izvjestitelja. ERM je vrlo relevantan za EFT i trebao bi pomagati u njegovu radu, osobito pružanjem pomoći u utvrđivanju potencijalnih slučajeva intervencije te pružanjem pomoći u ranoj fazi. [Am. 14] |
| --- | --- |

(17a)

U okviru Europskog centra za praćenje restrukturiranja (ERM) Eurofounda u stvarnom se vremenu prati izvješćivanje o velikim restrukturiranjima u cijeloj Uniji, na temelju mreže nacionalnih izvjestitelja. ERM je vrlo relevantan za EFT i trebao bi pomagati u njegovu radu, osobito pružanjem pomoći u utvrđivanju potencijalnih slučajeva intervencije te pružanjem pomoći u ranoj fazi. [Am. 14]

| (18) | Radnici koji su proglašeni viškom i samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću trebali bi imati jednak pristup EGF-u

  EFT-u
  bez obzira na vrstu ugovora o radu ili radnog odnosa. Stoga bi za potrebe ove Uredbe radnike koji su proglašeni viškom
  , neovisno o vrsti i trajanju njihova radnog odnosa,
  te samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću trebalo smatrati mogućim korisnicima EGF-a

  EFT-a
  . [Am. 15] |
| --- | --- |

(18)

Radnici koji su proglašeni viškom i samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću trebali bi imati jednak pristup EGF-u

  EFT-u
  bez obzira na vrstu ugovora o radu ili radnog odnosa. Stoga bi za potrebe ove Uredbe radnike koji su proglašeni viškom
  , neovisno o vrsti i trajanju njihova radnog odnosa,
  te samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću trebalo smatrati mogućim korisnicima EGF-a

  EFT-a
  . [Am. 15]

| (19) | Financijski doprinos iz EGF-a

  EFT-a
  ponajprije bi trebao biti usmjeren na aktivne mjere tržišta rada
  i usluge prilagođene potrebama
  čiji je cilj brzo ponovno uključivanje korisnika u 
  kvalitetno i
  održivo zapošljavanje
  u sektoru usmjerenom prema budućnosti,
  u okviru njihova prvobitnog područja djelatnosti ili izvan njega
  , ali bi se njime također trebalo nastojati promicati samozapošljavanje i otvaranje poduzeća, uključujući putem uspostave zadruga
  . Mjere bi trebale odražavati predviđene

  moguće
  potrebe lokalnog i regionalnog tržišta rada. Međutim, kad god to bude potrebno, mobilnost radnika koji su proglašeni viškom trebala bi se poduprijeti i kako bi im se pomoglo da drugdje pronađu novo zaposlenje. Poseban će

  bi
  se naglasak
  trebao
  staviti na širenje vještina potrebnih u digitalno doba
  i rušenje rodnih stereotipa u zapošljavanju kad je to prikladno
  . Uključivanje novčanih naknada u usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama trebalo bi biti ograničeno.
  Financijski doprinosi ne bi trebali zamijeniti mjere za koje su, na temelju prava ili kolektivnih ugovora, odgovorne države članice ili poduzeća, nego bi se one trebale dopunjavati njima.
  Poduzeća bi se moglo

  trebalo
  poticati da sudjeluju u nacionalnom sufinanciranju mjera koje podržava EGF

  EFT
  . [Am. 16] |
| --- | --- |

(19)

Financijski doprinos iz EGF-a

  EFT-a
  ponajprije bi trebao biti usmjeren na aktivne mjere tržišta rada
  i usluge prilagođene potrebama
  čiji je cilj brzo ponovno uključivanje korisnika u 
  kvalitetno i
  održivo zapošljavanje
  u sektoru usmjerenom prema budućnosti,
  u okviru njihova prvobitnog područja djelatnosti ili izvan njega
  , ali bi se njime također trebalo nastojati promicati samozapošljavanje i otvaranje poduzeća, uključujući putem uspostave zadruga
  . Mjere bi trebale odražavati predviđene

  moguće
  potrebe lokalnog i regionalnog tržišta rada. Međutim, kad god to bude potrebno, mobilnost radnika koji su proglašeni viškom trebala bi se poduprijeti i kako bi im se pomoglo da drugdje pronađu novo zaposlenje. Poseban će

  bi
  se naglasak
  trebao
  staviti na širenje vještina potrebnih u digitalno doba
  i rušenje rodnih stereotipa u zapošljavanju kad je to prikladno
  . Uključivanje novčanih naknada u usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama trebalo bi biti ograničeno.
  Financijski doprinosi ne bi trebali zamijeniti mjere za koje su, na temelju prava ili kolektivnih ugovora, odgovorne države članice ili poduzeća, nego bi se one trebale dopunjavati njima.
  Poduzeća bi se moglo

  trebalo
  poticati da sudjeluju u nacionalnom sufinanciranju mjera koje podržava EGF

  EFT
  . [Am. 16]

| (19a) | Pri provedbi i oblikovanju usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama, kojemu je cilj olakšati ponovno uključivanje ciljanih korisnika, države članice trebale bi iskoristiti i bolje usmjeriti ciljeve Digitalne agende i strategije jedinstvenog digitalnog tržišta u cilju uklanjanja velikih razlika između spolova u sektoru IKT-a te sektorima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike („STEM”) promicanjem ponovnog osposobljavanja i prekvalifikacije žena u sektorima IKT-a i STEM. Pri provedbi i oblikovanju usklađenog paketa prilagođenih usluga države članice ujedno trebaju izbjegavati da samo jedan spol prevladava u onim industrijama i sektorima u kojima je to tradicionalno bio slučaj. Povećanje zastupljenosti manje zastupljenog spola u različitim sektorima, kao što su financije, IKT i STEM, pridonijelo bi smanjenju razlike u plaćama i mirovinama između spolova. [Am. 17] |
| --- | --- |

(19a)

Pri provedbi i oblikovanju usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama, kojemu je cilj olakšati ponovno uključivanje ciljanih korisnika, države članice trebale bi iskoristiti i bolje usmjeriti ciljeve Digitalne agende i strategije jedinstvenog digitalnog tržišta u cilju uklanjanja velikih razlika između spolova u sektoru IKT-a te sektorima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike („STEM”) promicanjem ponovnog osposobljavanja i prekvalifikacije žena u sektorima IKT-a i STEM. Pri provedbi i oblikovanju usklađenog paketa prilagođenih usluga države članice ujedno trebaju izbjegavati da samo jedan spol prevladava u onim industrijama i sektorima u kojima je to tradicionalno bio slučaj. Povećanje zastupljenosti manje zastupljenog spola u različitim sektorima, kao što su financije, IKT i STEM, pridonijelo bi smanjenju razlike u plaćama i mirovinama između spolova. [Am. 17]

| (20) | Pri sastavljanju usklađenog paketa aktivnih mjera tržišta rada države članice trebale bi davati prednost mjerama koje će znatno povećati zapošljivost korisnika. Države članice trebale bi težiti tome da se najveći mogući broj korisnika

  svi korisnici
  koji sudjeluju u tim mjerama ponovno uključi

  uključe
  u 
  kvalitetno i
  u održivo zapošljavanje što prije unutar šestomjesečnog

  sedmomjesečnog
  razdoblja prije isteka roka za podnošenje završnog izvješća o provedbi financijskog doprinosa.
  Pri osmišljavanju usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama potrebno je uzeti u obzir, gdje je to relevantno, temeljne razloge za otpuštanja te predvidjeti buduće izglede na tržištu rada i tražene vještine. Usklađeni paket trebao bi biti kompatibilan s prelaskom na klimatski prihvatljivo i resursno učinkovito gospodarstvo. [Am. 18] |
| --- | --- |

(20)

Pri sastavljanju usklađenog paketa aktivnih mjera tržišta rada države članice trebale bi davati prednost mjerama koje će znatno povećati zapošljivost korisnika. Države članice trebale bi težiti tome da se najveći mogući broj korisnika

  svi korisnici
  koji sudjeluju u tim mjerama ponovno uključi

  uključe
  u 
  kvalitetno i
  u održivo zapošljavanje što prije unutar šestomjesečnog

  sedmomjesečnog
  razdoblja prije isteka roka za podnošenje završnog izvješća o provedbi financijskog doprinosa.
  Pri osmišljavanju usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama potrebno je uzeti u obzir, gdje je to relevantno, temeljne razloge za otpuštanja te predvidjeti buduće izglede na tržištu rada i tražene vještine. Usklađeni paket trebao bi biti kompatibilan s prelaskom na klimatski prihvatljivo i resursno učinkovito gospodarstvo. [Am. 18]

| (21) | Pri osmišljavanju usklađenog paketa aktivnih mjera tržišta rada, države članice trebale bi pridavati posebnu pozornost korisnicima u nepovoljnom položaju, uključujući
  osobe s invaliditetom, osobe s ovisnim članovima obitelji,
  mlade i starije nezaposlene osobe
  , osobe s niskom razinom kvalifikacija, osobe migrantskog podrijetla
  i one

  osobe
  kojima prijeti siromaštvo, s obzirom na to da se te skupine suočavaju s posebnim problemima pri ponovnom uključivanju na tržište rada. Neovisno o tome, pri provedbi EGF-a

  EFT-a
  trebalo bi poštovati i promicati načela ravnopravnosti spolova i nediskriminacije, koja su među temeljnim vrijednostima Unije i dio su europskog stupa socijalnih prava. [Am. 19] |
| --- | --- |

(21)

Pri osmišljavanju usklađenog paketa aktivnih mjera tržišta rada, države članice trebale bi pridavati posebnu pozornost korisnicima u nepovoljnom položaju, uključujući
  osobe s invaliditetom, osobe s ovisnim članovima obitelji,
  mlade i starije nezaposlene osobe
  , osobe s niskom razinom kvalifikacija, osobe migrantskog podrijetla
  i one

  osobe
  kojima prijeti siromaštvo, s obzirom na to da se te skupine suočavaju s posebnim problemima pri ponovnom uključivanju na tržište rada. Neovisno o tome, pri provedbi EGF-a

  EFT-a
  trebalo bi poštovati i promicati načela ravnopravnosti spolova i nediskriminacije, koja su među temeljnim vrijednostima Unije i dio su europskog stupa socijalnih prava. [Am. 19]

| (21a) | U razdoblju od ožujka 2007. do ožujka 2017. Komisija je od 21 države članice primila 148 zahtjeva za sufinanciranje iz EGF-a, u ukupnom iznosu od gotovo 600 milijuna EUR kako bi se osigurala pomoć za 138 888 otpuštenih radnika i 2 944 osobe koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju. [Am. 20] |
| --- | --- |

(21a)

U razdoblju od ožujka 2007. do ožujka 2017. Komisija je od 21 države članice primila 148 zahtjeva za sufinanciranje iz EGF-a, u ukupnom iznosu od gotovo 600 milijuna EUR kako bi se osigurala pomoć za 138 888 otpuštenih radnika i 2 944 osobe koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju. [Am. 20]

| (22) | Kako bi potpora korisnicima bila učinkovita i brza, države članice trebale bi poduzeti sve što je u njihovoj moći da
  hitno
  podnesu potpune zahtjeve za financijski doprinos iz EGF-a

  EFT-a
  ,
  a institucije Unije trebale bi učiniti sve što mogu da ih brzo procijene
  . Ako Komisija zatraži dodatne informacije radi procjene zahtjeva, dostavljanje dodatnih informacija trebalo bi biti vremenski ograničeno. [Am. 21] |
| --- | --- |

(22)

Kako bi potpora korisnicima bila učinkovita i brza, države članice trebale bi poduzeti sve što je u njihovoj moći da
  hitno
  podnesu potpune zahtjeve za financijski doprinos iz EGF-a

  EFT-a
  ,
  a institucije Unije trebale bi učiniti sve što mogu da ih brzo procijene
  . Ako Komisija zatraži dodatne informacije radi procjene zahtjeva, dostavljanje dodatnih informacija trebalo bi biti vremenski ograničeno. [Am. 21]

| (22a) | U svrhu olakšavanja provedbe i ciljeva ove Uredbe, potrebna je veća promidžba EFT i mogućnostima koje se njime pružaju, osobito na razini relevantnih nadležnih tijela država članica. [Am. 22] |
| --- | --- |

(22a)

U svrhu olakšavanja provedbe i ciljeva ove Uredbe, potrebna je veća promidžba EFT i mogućnostima koje se njime pružaju, osobito na razini relevantnih nadležnih tijela država članica. [Am. 22]

| (22b) | Komisija bi trebala olakšati pristup nacionalnim i regionalnim tijelima preko posebne službe za pomoć korisnicima koja pruža opće informacije i objašnjenja o postupcima i načinu podnošenja zahtjeva. Ta bi služba za pomoć korisnicima trebala na raspolaganje staviti standardne obrasce za statistiku i daljnju analizu. [Am. 23] |
| --- | --- |

(22b)

Komisija bi trebala olakšati pristup nacionalnim i regionalnim tijelima preko posebne službe za pomoć korisnicima koja pruža opće informacije i objašnjenja o postupcima i načinu podnošenja zahtjeva. Ta bi služba za pomoć korisnicima trebala na raspolaganje staviti standardne obrasce za statistiku i daljnju analizu. [Am. 23]

| (23) | Država članica koja podnosi zahtjev trebala bi u interesu korisnika i tijela nadležnih za provedbu mjera osigurati da se svi dionici uključeni u postupak podnošenja zahtjeva obavješćuju o napretku zahtjeva
  i budu uključeni u provedbu
  . [Am. 24] |
| --- | --- |

(23)

Država članica koja podnosi zahtjev trebala bi u interesu korisnika i tijela nadležnih za provedbu mjera osigurati da se svi dionici uključeni u postupak podnošenja zahtjeva obavješćuju o napretku zahtjeva
  i budu uključeni u provedbu
  . [Am. 24]

| (24) | U skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja financijski doprinosi iz EGF-a ne bi smjeli

  mogu
  zamijeniti, nego bi
  radije
  prema mogućnosti trebali dopunjavati mjere potpore koje su za korisnike na raspolaganju u okviru fondova Unije ili njezinih drugih politika i programa.
  Isto tako, financijskim doprinosom iz EFT-a ne mogu se zamijeniti nacionalne mjere ili mjere za koje su nadležna poduzeća u kojima se otpuštanja provode u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili kolektivnim ugovorima, nego trebaju stvarati europsku dodanu vrijednost. [Am. 25] |
| --- | --- |

(24)

U skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja financijski doprinosi iz EGF-a ne bi smjeli

  mogu
  zamijeniti, nego bi
  radije
  prema mogućnosti trebali dopunjavati mjere potpore koje su za korisnike na raspolaganju u okviru fondova Unije ili njezinih drugih politika i programa.
  Isto tako, financijskim doprinosom iz EFT-a ne mogu se zamijeniti nacionalne mjere ili mjere za koje su nadležna poduzeća u kojima se otpuštanja provode u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili kolektivnim ugovorima, nego trebaju stvarati europsku dodanu vrijednost. [Am. 25]

| (25) | S obzirom na načela jednakosti, države članice trebaju zajamčiti učinkoviti pristup informacijama o EFT-u na svojem cijelom državnom području, uključujući ruralna područja. Komisija bi osobito trebala promicati širenje postojeće najbolje prakse, podizati razinu osviještenosti o kriterijima prihvatljivosti u okviru EFT-a i postupcima podnošenja zahtjeva te poduzimati više kako bi podigla razinu osviještenosti o EFT-u među građanima Unije, osobito radnicima.
  Trebalo bi uključiti posebne odredbe za informativne i komunikacijske aktivnosti o primjerima djelovanja EGF-a

  EFT-a
  i njihovim rezultatima. [Am. 26] |
| --- | --- |

(25)

S obzirom na načela jednakosti, države članice trebaju zajamčiti učinkoviti pristup informacijama o EFT-u na svojem cijelom državnom području, uključujući ruralna područja. Komisija bi osobito trebala promicati širenje postojeće najbolje prakse, podizati razinu osviještenosti o kriterijima prihvatljivosti u okviru EFT-a i postupcima podnošenja zahtjeva te poduzimati više kako bi podigla razinu osviještenosti o EFT-u među građanima Unije, osobito radnicima.
  Trebalo bi uključiti posebne odredbe za informativne i komunikacijske aktivnosti o primjerima djelovanja EGF-a

  EFT-a
  i njihovim rezultatima. [Am. 26]

| (26) | Kako bi se olakšala provedba ove Uredbe, rashodi bi trebali biti prihvatljivi od dana od kojeg država članica počinje pružati usluge prilagođene potrebama ili od dana od kojeg država članica snosi administrativne troškove za provedbu ETF-a. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se olakšala provedba ove Uredbe, rashodi bi trebali biti prihvatljivi od dana od kojeg država članica počinje pružati usluge prilagođene potrebama ili od dana od kojeg država članica snosi administrativne troškove za provedbu ETF-a.

| (27) | U proračunskoj liniji ETF-a u okviru godišnjeg proračunskog postupka na raspolaganju bi trebao biti odgovarajući iznos odobrenih sredstava za plaćanje kako bi se pokrile potrebe do kojih dođe posebno tijekom prvih mjeseci svake godine, kada su mogućnosti za prijenos iz drugih proračunskih linija posebno teške. |
| --- | --- |

(27)

U proračunskoj liniji ETF-a u okviru godišnjeg proračunskog postupka na raspolaganju bi trebao biti odgovarajući iznos odobrenih sredstava za plaćanje kako bi se pokrile potrebe do kojih dođe posebno tijekom prvih mjeseci svake godine, kada su mogućnosti za prijenos iz drugih proračunskih linija posebno teške.

| (27a) | U proračunskoj liniji EFT-a u okviru godišnjeg proračunskog postupka na raspolaganju bi trebao biti odgovarajući iznos odobrenih sredstava za plaćanja kako bi se pokrile potrebe do kojih dolazi posebno tijekom prvih mjeseci svake godine, kada su mogućnosti za prijenos iz drugih proračunskih linija posebno ograničene. [Am. 27] |
| --- | --- |

(27a)

U proračunskoj liniji EFT-a u okviru godišnjeg proračunskog postupka na raspolaganju bi trebao biti odgovarajući iznos odobrenih sredstava za plaćanja kako bi se pokrile potrebe do kojih dolazi posebno tijekom prvih mjeseci svake godine, kada su mogućnosti za prijenos iz drugih proračunskih linija posebno ograničene. [Am. 27]

| (28) | [Višegodišnji financijski okvir i Međuinstitucijski sporazum između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od [budući datum] o proračunskoj disciplini, o suradnji u proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (18) („Međuinstitucijski sporazum”) određuju proračunski okvir
  EFT
  -a]. |
| --- | --- |

(28)

[Višegodišnji financijski okvir i Međuinstitucijski sporazum između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od [budući datum] o proračunskoj disciplini, o suradnji u proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (18) („Međuinstitucijski sporazum”) određuju proračunski okvir
  EFT
  -a].

| (29) | U interesu korisnika potpora bi se trebala omogućiti što prije i na što učinkovitiji način. Države članice i institucije Unije uključene u postupak donošenja odluka povezanih s ETF-om EGF-om trebale bi činiti sve što je u njihovoj moći da smanje vrijeme obrade i pojednostavne postupke kako bi osigurale da se odluke o mobilizaciji ETF-aEGF-a donose glatko i brzo. Stoga o zahtjevima za prijenos koje podnosi Komisija ubuduće odlučuje proračunsko tijelo te više nije potreban Komisijin prijedlog o mobilizaciji EGF-a.
  [Am. Odvojeno glasovanje] |
| --- | --- |

(29)

U interesu korisnika potpora bi se trebala omogućiti što prije i na što učinkovitiji način. Države članice i institucije Unije uključene u postupak donošenja odluka povezanih s ETF-om EGF-om trebale bi činiti sve što je u njihovoj moći da smanje vrijeme obrade i pojednostavne postupke kako bi osigurale da se odluke o mobilizaciji ETF-aEGF-a donose glatko i brzo. Stoga o zahtjevima za prijenos koje podnosi Komisija ubuduće odlučuje proračunsko tijelo te više nije potreban Komisijin prijedlog o mobilizaciji EGF-a.
  [Am. Odvojeno glasovanje]

| (30) | U slučaju zatvaranja poduzeća radnicima koji su proglašeni viškom može se pomoći u preuzimanju dijela ili svih aktivnosti njihova bivšeg poslodavca
  , a država članica u kojoj se nalazi poduzeće može dati predujam koji je hitno potreban kako bi se to ostvarilo
  . [Am. 29] |
| --- | --- |

(30)

U slučaju zatvaranja poduzeća radnicima koji su proglašeni viškom može se pomoći u preuzimanju dijela ili svih aktivnosti njihova bivšeg poslodavca
  , a država članica u kojoj se nalazi poduzeće može dati predujam koji je hitno potreban kako bi se to ostvarilo
  . [Am. 29]

| (31) | Kako bi se Europskom parlamentu omogućio politički nadzor, a Komisiji stalno praćenje rezultata dobivenih uz potporu EGF-a

  EFT-a
  , države članice trebale bi podnijeti završno izvješće o provedbi EGF-a

  EFT-a koje bi trebalo zadovoljavati jasne zahtjeve nadzora te sadržavati praćenje korisnika i procjenu učinka na ravnopravnost spolova
  . [Am. 30] |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se Europskom parlamentu omogućio politički nadzor, a Komisiji stalno praćenje rezultata dobivenih uz potporu EGF-a

  EFT-a
  , države članice trebale bi podnijeti završno izvješće o provedbi EGF-a

  EFT-a koje bi trebalo zadovoljavati jasne zahtjeve nadzora te sadržavati praćenje korisnika i procjenu učinka na ravnopravnost spolova
  . [Am. 30]

| (32) | Države članice i dalje bi trebale biti odgovorne za provedbu financijskog doprinosa te za upravljanje djelovanjima uz financijsku potporu Unije i kontrolu nad njima, u skladu s odgovarajućim odredbama Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) (19) ili uredbe koja je zamjenjuje. Države članice trebale bi opravdati uporabu financijskog doprinosa primljenog iz
  EFT
  -a. Obveze izvješćivanja trebale bi odražavati posebnu prirodu intervencija
  EFT
  -a s obzirom na kratko razdoblje provedbe operacija
  EFT
  -a. |
| --- | --- |

(32)

Države članice i dalje bi trebale biti odgovorne za provedbu financijskog doprinosa te za upravljanje djelovanjima uz financijsku potporu Unije i kontrolu nad njima, u skladu s odgovarajućim odredbama Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) (19) ili uredbe koja je zamjenjuje. Države članice trebale bi opravdati uporabu financijskog doprinosa primljenog iz
  EFT
  -a. Obveze izvješćivanja trebale bi odražavati posebnu prirodu intervencija
  EFT
  -a s obzirom na kratko razdoblje provedbe operacija
  EFT
  -a.

| (32a) | Države članice trebale bi provoditi učinkovite komunikacijske aktivnosti kako bi promicale financijske doprinose iz EFT-a, istaknule da financiranje potječe iz Unije i povećale prepoznatljivost djelovanja koja primaju sredstva Unije u okviru EFT-a. [Am. 31] |
| --- | --- |

(32a)

Države članice trebale bi provoditi učinkovite komunikacijske aktivnosti kako bi promicale financijske doprinose iz EFT-a, istaknule da financiranje potječe iz Unije i povećale prepoznatljivost djelovanja koja primaju sredstva Unije u okviru EFT-a. [Am. 31]

| (33) | Države članice trebale bi i sprečavati, otkriti i učinkovito rješavati nepravilnosti, uključujući prijevare koje počine korisnici. Nadalje, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 (20) te uredbama (Euratom, EZ) br. 2988/95 (21) i br. 2185/96 (22) Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 (23) Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (24) o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima. Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere tako da svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije u potpunosti surađuje u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeli Komisiji, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te omogući da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije dodijele jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi izvijestiti Komisiju o utvrđenim nepravilnostima, uključujući prijevaru, te o daljnjim mjerama koje su poduzete u vezi s njima i u vezi s istragama OLAF-a. |
| --- | --- |

(33)

Države članice trebale bi i sprečavati, otkriti i učinkovito rješavati nepravilnosti, uključujući prijevare koje počine korisnici. Nadalje, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 (20) te uredbama (Euratom, EZ) br. 2988/95 (21) i br. 2185/96 (22) Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 (23) Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (24) o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima. Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere tako da svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije u potpunosti surađuje u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeli Komisiji, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te omogući da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije dodijele jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi izvijestiti Komisiju o utvrđenim nepravilnostima, uključujući prijevaru, te o daljnjim mjerama koje su poduzete u vezi s njima i u vezi s istragama OLAF-a.

| (34) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[1], Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95[2], Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96[3] i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939[4], financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371. U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije dodijele jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(34)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[1], Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95[2], Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96[3] i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939[4], financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371. U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije dodijele jednakovrijedna prava.

| (35) | Horizontalna financijska pravila koja donesu Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjuju se na ovu Uredbu. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i posebice određuju postupak za utvrđivanje i izvršenje proračuna s pomoću bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada, neizravnog izvršenja te omogućuju provjere odgovornosti financijskih aktera. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje sredstvima EU-a. |
| --- | --- |

(35)

Horizontalna financijska pravila koja donesu Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjuju se na ovu Uredbu. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i posebice određuju postupak za utvrđivanje i izvršenje proračuna s pomoću bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada, neizravnog izvršenja te omogućuju provjere odgovornosti financijskih aktera. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje sredstvima EU-a.

| (36) | U skladu s člancima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (25) potrebno je ocijeniti ovaj program na temelju informacija prikupljenih u okviru posebnih zahtjeva za praćenje izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativno opterećenje, posebice za države članice. Prema potrebi, takvi zahtjevi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za ocjenjivanje učinaka programa u praksi. |
| --- | --- |

(36)

U skladu s člancima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (25) potrebno je ocijeniti ovaj program na temelju informacija prikupljenih u okviru posebnih zahtjeva za praćenje izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativno opterećenje, posebice za države članice. Prema potrebi, takvi zahtjevi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za ocjenjivanje učinaka programa u praksi.

| (37) | Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim će se programom pridonijeti uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju općeg cilja da se 25 % rashoda proračuna EU-a namijeni klimatskim ciljevima
  tijekom VFO-a u razdoblju 2021. – 2027. te godišnjeg cilja od 30 % koji je potrebno ostvariti što prije, a najkasnije do 2027
  . Relevantne mjere utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe fonda te će se ponovno procijeniti u okviru njegove evaluacije. [Am. 32] |
| --- | --- |

(37)

Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim će se programom pridonijeti uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju općeg cilja da se 25 % rashoda proračuna EU-a namijeni klimatskim ciljevima
  tijekom VFO-a u razdoblju 2021. – 2027. te godišnjeg cilja od 30 % koji je potrebno ostvariti što prije, a najkasnije do 2027
  . Relevantne mjere utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe fonda te će se ponovno procijeniti u okviru njegove evaluacije. [Am. 32]

| (38) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(38)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (39) | S obzirom na to da je za digitalnu transformaciju gospodarstva potrebna određena razina digitalnih kompetencija radne snage, širenje vještina potrebnih u digitalno doba trebalo bi biti obvezni horizontalni element svakog usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama
  te bi trebalo sadržavati cilj povećanja sudjelovanja žena u profesijama iz sektora STEM, [Am. 33] |
| --- | --- |

(39)

S obzirom na to da je za digitalnu transformaciju gospodarstva potrebna određena razina digitalnih kompetencija radne snage, širenje vještina potrebnih u digitalno doba trebalo bi biti obvezni horizontalni element svakog usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama
  te bi trebalo sadržavati cilj povećanja sudjelovanja žena u profesijama iz sektora STEM, [Am. 33]

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

Ovom Uredbom osniva se Europski fond za prilagodbu globalizaciji tranziciju (
  EFT
  ).

U njoj se utvrđuju ciljevi EGF-a

  EFT-a
  , oblici financiranja Unije i pravila
  i kriteriji
  za omogućivanje tog financiranja, uključujući zahtjeve koje podnose države članice za financijske doprinose iz EGF-a

  EFT-a
  , za mjere namijenjene korisnicima iz članka 7. [Am. 34]

Članak 2.

Misija

EGF pridonosi boljoj raspodjeli koristi globalizacije i tehnološkog napretka

  Cilj EFT-a jest pružanje potpore socioekonomskoj transformaciji do koje dolazi zbog globalizacije te tehnoloških i ekoloških promjena
  pružanjem pomoći radnicima koji su proglašeni viškom da se prilagode strukturnim promjenama

  promicanjem alternativnog i održivog zapošljavanja
  .
  EFT je krizni fond koji djeluje reaktivno i doprinosi pravednoj tranziciji.
  Kao takav, EGF

  EFT
  pridonosi provedbi načela definiranih u europskom stupu socijalnih prava te poboljšava socijalnu i ekonomsku koheziju među regijama i državama članicama. [Am. 35]

Članak 3.

Ciljevi

1.   Opći je cilj programa pokazati solidarnost prema radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću tijekom neočekivanih velikih restrukturiranja iz članka 5.
  stavaka 1., 2. i 3.
  te im pružiti
  financijsku
  potporu
  za mjere ponovnog zapošljavanja neovisno o vrsti ili trajanju njihova radnog odnosa
  . [Am. 36]

2.   Poseban je cilj EGF-a

  EFT-a
  pružiti potporu
  i pomoć radnicima u ponovnom uključivanje na tržište rada
  u slučaju neočekivanih velikih restrukturiranja, posebice onih nastalih zbog izazova povezanih s globalizacijom kao što su promjene u tokovima svjetske trgovine, trgovinski sporovi, financijske ili gospodarske krize, prelazak na niskougljično gospodarstvo ili kao posljedica digitalizacije, ili automatizacije
  i tehnoloških promjena
  . Posebna se pozornost daje mjerama kojima se pomaže skupinama u najnepovoljnijem položaju
  i promicanju ravnopravnosti spolova
  . [Am. 37 i 98]

Članak 4.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe:

| (a) | „radnik koji je proglašen viškom” znači radnik
  , neovisno o vrsti ili trajanju njegova radnog odnosa,
  čije je zaposlenje zbog viškova završilo ranije ili čiji se ugovor ne obnavlja iz ekonomskih razloga; [Am. 38] |
| --- | --- |

(a)

„radnik koji je proglašen viškom” znači radnik
  , neovisno o vrsti ili trajanju njegova radnog odnosa,
  čije je zaposlenje zbog viškova završilo ranije ili čiji se ugovor ne obnavlja iz ekonomskih razloga; [Am. 38]

| (b) | „samozaposlena osoba” znači osoba koja je zapošljavala manje od 10 radnika; |
| --- | --- |

(b)

„samozaposlena osoba” znači osoba koja je zapošljavala manje od 10 radnika;

| (c) | „korisnik” znači osoba koja sudjeluje u mjerama koje se sufinanciraju iz EGF

  EFT
  -a; |
| --- | --- |

(c)

„korisnik” znači osoba koja sudjeluje u mjerama koje se sufinanciraju iz EGF

  EFT
  -a;

| (d) | „nepravilnost” znači svaka povreda primjenjivog prava koja je posljedica nekog čina ili propusta gospodarskog subjekta uključenog u provedbu EGF

  EFT
  -a koja šteti ili bi mogla štetiti proračunu Unije terećenjem tog proračuna neopravdanim rashodom. |
| --- | --- |

(d)

„nepravilnost” znači svaka povreda primjenjivog prava koja je posljedica nekog čina ili propusta gospodarskog subjekta uključenog u provedbu EGF

  EFT
  -a koja šteti ili bi mogla štetiti proračunu Unije terećenjem tog proračuna neopravdanim rashodom.

Članak 5.

Intervencijski kriteriji

1.   Države članice mogu se prijaviti za financijski doprinos iz EGF

  EFT
  -a za mjere namijenjene radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlene osobe u skladu s odredbama utvrđenima u ovom članku.

2.   Financijski doprinos iz EGF

  EFT
  -a osigurava se u slučaju velikih restrukturiranja koja za posljedicu imaju:

| (a) | prestanak djelatnosti za više od 250

  200
   radnika koji su proglašeni viškom ili samozaposlenih osoba tijekom referentnog razdoblja od četiri mjeseca

  šest mjeseci
  u poduzeću u državi članici, uključujući slučajeve kad ta djelatnost prestaje kod dobavljača ili daljnjih proizvođača; [Am. 39] |
| --- | --- |

(a)

prestanak djelatnosti za više od 250

  200
   radnika koji su proglašeni viškom ili samozaposlenih osoba tijekom referentnog razdoblja od četiri mjeseca

  šest mjeseci
  u poduzeću u državi članici, uključujući slučajeve kad ta djelatnost prestaje kod dobavljača ili daljnjih proizvođača; [Am. 39]

| (b) | prestanak djelatnosti za više od 250 radnika

  najmanje 200
  koji su proglašeni viškom ili samozaposlenih osoba u referentnom razdoblju od šest

  devet
   mjeseci, posebice u MSP-ovima, pri čemu svi djeluju u istom ekonomskom sektoru definiranom na razini NACE Revizija 2 i smješteni su u jednoj regiji ili u dvije susjedne regije razine NUTS 2, ili u više od dvije susjedne regije razine NUTS 2 pod uvjetom da je više od 250

  najmanje 200
  radnika ili samozaposlenih osoba pogođeno u dvije regije zajedno; [Am. 40] |
| --- | --- |

(b)

prestanak djelatnosti za više od 250 radnika

  najmanje 200
  koji su proglašeni viškom ili samozaposlenih osoba u referentnom razdoblju od šest

  devet
   mjeseci, posebice u MSP-ovima, pri čemu svi djeluju u istom ekonomskom sektoru definiranom na razini NACE Revizija 2 i smješteni su u jednoj regiji ili u dvije susjedne regije razine NUTS 2, ili u više od dvije susjedne regije razine NUTS 2 pod uvjetom da je više od 250

  najmanje 200
  radnika ili samozaposlenih osoba pogođeno u dvije regije zajedno; [Am. 40]

| (c) | prestanak djelatnosti za više od 250

  najmanje 200
  radnika koji su proglašeni viškom ili samozaposlenih osoba u referentnom razdoblju od četiri mjeseca

  devet mjeseci
  , posebice u MSP-ovima, koji djeluju u istom ekonomskom sektoru ili različitim ekonomskim sektorima definiranima na razini NACE Revizija 2 i smješteni su u istoj regiji definiranoj na razini NUTS 2. [Am. 41] |
| --- | --- |

(c)

prestanak djelatnosti za više od 250

  najmanje 200
  radnika koji su proglašeni viškom ili samozaposlenih osoba u referentnom razdoblju od četiri mjeseca

  devet mjeseci
  , posebice u MSP-ovima, koji djeluju u istom ekonomskom sektoru ili različitim ekonomskim sektorima definiranima na razini NACE Revizija 2 i smješteni su u istoj regiji definiranoj na razini NUTS 2. [Am. 41]

3.   Na malim tržištima rada ili u izvanrednim okolnostima, posebno u pogledu zahtjeva

  uključujući zahtjeve
  koji se odnose na MSP-ove, a koje je država članica podnositeljica zahtjeva valjano obrazložila, zahtjev za financijski doprinos na temelju ovog članka može se smatrati prihvatljivim čak i ako kriteriji utvrđeni u stavku 1. točkama (a), (b) ili (c) nisu u potpunosti ispunjeni, kad otpuštanja imaju ozbiljan učinak na zaposlenost

  razine zaposlenosti
  i lokalno ili regionalno
  ili nacionalno
  gospodarstvo. Država članica podnositeljica zahtjeva navodi koji od intervencijskih kriterija iz stavka 1. točaka (a), (b) ili (c) nisu u potpunosti ispunjeni. Ukupni iznos doprinosâ u izvanrednim okolnostima ne smije biti viši od 15 % godišnje gornje granice EGF-a

  EFT-a
  . [Am. 42]

4.   EGF

  EFT
  se ne smije mobilizirati ako su radnici otpušteni zbog proračunskih rezova u državi članici koji utječu na sektore koji
  ponajprije
  ovise o javnom financiranju. [Am. 43]

Članak 6.

Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti

1.   Država članica podnositeljica zahtjeva navodi metodu izračuna broja radnika
  koji su proglašeni viškom
  i samozaposlenih osoba definiranih u članku 4. za potrebe članka 5
  stavaka 1., 2. i 3
  . [Am. 44]

2.   Država članica podnositeljica zahtjeva izračunava broj iz stavka 1. kako je glasio na jedan od sljedećih dana:

| (a) | dan kad poslodavac u skladu s člankom 3. stavkom 1. Direktive Vijeća 98/59/EZ (26) pisanim putem obavijesti nadležno tijelo javne vlasti o planiranom kolektivnom otkazivanju; |
| --- | --- |

(a)

dan kad poslodavac u skladu s člankom 3. stavkom 1. Direktive Vijeća 98/59/EZ (26) pisanim putem obavijesti nadležno tijelo javne vlasti o planiranom kolektivnom otkazivanju;

| (b) | dan kad poslodavac obavijesti radnika o otpuštanju ili otkazivanju ugovora o radu; |
| --- | --- |

(b)

dan kad poslodavac obavijesti radnika o otpuštanju ili otkazivanju ugovora o radu;

| (c) | dan stvarnog otkazivanja ugovora o radu ili njegova isteka; |
| --- | --- |

(c)

dan stvarnog otkazivanja ugovora o radu ili njegova isteka;

| (d) | dan završetka ustupanja poduzeću korisniku; ili |
| --- | --- |

(d)

dan završetka ustupanja poduzeću korisniku; ili

| (e) | za samozaposlenu osobu, dan prestanka djelatnosti kako je određeno u skladu s nacionalnim zakonima i drugim propisima. |
| --- | --- |

(e)

za samozaposlenu osobu, dan prestanka djelatnosti kako je određeno u skladu s nacionalnim zakonima i drugim propisima.

U slučajevima iz točke (a) država članica podnositeljica zahtjeva dostavlja Komisiji dodatne informacije o stvarnom broju radnika proglašenih viškom u skladu s člankom 5. stavkom 1. ove Uredbe, i to prije nego što Komisija obavi svoju procjenu.

Članak 7.

Prihvatljivi korisnici

Država članica podnositeljica zahtjeva može pružiti usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama u skladu s člankom 8. koji se sufinancira iz EGF-a

  EFT-a
  prihvatljivim korisnicima, među kojima mogu biti:

| (a) | radnici koji su proglašeni viškom i samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću, izračunani u skladu s člankom 6., u okviru referentnih razdoblja iz članka 5.
  stavaka 1., 2. i 3.
  ; [Am. 45] |
| --- | --- |

(a)

radnici koji su proglašeni viškom i samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću, izračunani u skladu s člankom 6., u okviru referentnih razdoblja iz članka 5.
  stavaka 1., 2. i 3.
  ; [Am. 45]

| (b) | radnici koji su proglašeni viškom i samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću, izračunani u skladu s člankom 6., izvan referentnog razdoblja iz članka 5.; odnosno šest mjeseci prije početka referentnog razdoblja ili od kraja referentnog razdoblja do posljednjeg dana prije datuma završetka procjene Komisije. |
| --- | --- |

(b)

radnici koji su proglašeni viškom i samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću, izračunani u skladu s člankom 6., izvan referentnog razdoblja iz članka 5.; odnosno šest mjeseci prije početka referentnog razdoblja ili od kraja referentnog razdoblja do posljednjeg dana prije datuma završetka procjene Komisije.

Radnici i samozaposlene osobe iz prvog podstavka točke (b) smatraju se prihvatljivima ako se može utvrditi jasna uzročna veza s događajem koji je uzrokovao otpuštanja tijekom referentnog razdoblja.

Odstupajući od članka 5., države članice podnositeljice zahtjeva mogu pružati usluge prilagođene potrebama, koje se sufinanciraju iz EFT-a, određenom broju mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju te su na datum podnošenja zahtjeva mlađi od 25 godina ili, ako države članice tako odluče, mlađi od 30 godina, koji je jednak broju ciljanih korisnika, pri čemu se prednost daje osobama koje su proglašene viškom ili čija je djelatnost prestala, pod uvjetom da su se barem neka od otpuštanja dogodila u regijama razine NUTS 2. [Am. 46]

Članak 8.

Prihvatljive mjere

1.   Financijski doprinos iz EGF-a

  EFT-a
  može se dati za aktivne mjere tržišta rada koje su dio usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama
  , uz sudjelovanje sindikata i/ili predstavnika radnika,
  i koje su namijenjene lakšem ponovnom uključivanju u rad

  kvalitetno i održivo zapošljavanje
  ciljanih korisnika i, posebice, osoba u najnepovoljnijem položaju među radnicima koji su proglašenim viškom ili njihovu samozapošljavanju. [Am. 47]

Širenje vještina potrebnih u digitalno industrijsko doba
  , kao i u resursno učinkovitom gospodarstvu,
  obvezan je horizontalni element svakog paketa
  osposobljavanja i/ili
  usluga prilagođenih potrebama. Razina osposobljavanja prilagođava se kvalifikacijama
  , vještinama
  i 
  konkretnim
  i potrebama korisnika. [Am. 48]

Usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama posebno može uključivati:

| (a) | osposobljavanje i ponovno osposobljavanje po mjeri, uključujući u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija i drugih vještina potrebnih u digitalno doba, vrednovanje stečenog iskustva,
  prilagođenu
  pomoć pri traženju zaposlenja, profesionalnu orijentaciju, savjetodavne usluge, mentorstvo, pomoć pri traženju zamjenskog posla, promociju poduzetništva, pomoć pri samozapošljavanju, osnivanju poduzeća i preuzimanju poslovanja od strane zaposlenika te suradničke aktivnosti; [Am. 49] |
| --- | --- |

(a)

osposobljavanje i ponovno osposobljavanje po mjeri, uključujući u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija i drugih vještina potrebnih u digitalno doba, vrednovanje stečenog iskustva,
  prilagođenu
  pomoć pri traženju zaposlenja, profesionalnu orijentaciju, savjetodavne usluge, mentorstvo, pomoć pri traženju zamjenskog posla, promociju poduzetništva, pomoć pri samozapošljavanju, osnivanju poduzeća i preuzimanju poslovanja od strane zaposlenika te suradničke aktivnosti; [Am. 49]

| (b) | posebne vremenski ograničene mjere kao što su naknade za traženje zaposlenja, poticaji za zapošljavanje koji se isplaćuju poslodavcima, naknade za mobilnost,
  naknade za skrb o djeci,
  dnevnice ili naknade za osposobljavanje, uključujući naknade za njegovatelje
  i poticaji za zapošljavanje koji se isplaćuju poslodavcima, uključujući poticaje za pružanje fleksibilnog radnog odnosa za radnike koji su proglašeni viškom
  . [Am. 50] |
| --- | --- |

(b)

posebne vremenski ograničene mjere kao što su naknade za traženje zaposlenja, poticaji za zapošljavanje koji se isplaćuju poslodavcima, naknade za mobilnost,
  naknade za skrb o djeci,
  dnevnice ili naknade za osposobljavanje, uključujući naknade za njegovatelje
  i poticaji za zapošljavanje koji se isplaćuju poslodavcima, uključujući poticaje za pružanje fleksibilnog radnog odnosa za radnike koji su proglašeni viškom
  . [Am. 50]

Troškovi mjera iz točke (b) ne smiju biti
  nisu
  viši od 35 % ukupnih troškova usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama navedenih u ovom stavku. [Am. 51]

Ulaganja u samozapošljavanje, osnivanje vlastitog poduzeća
  , uključujući zadrugu,
  ili preuzimanje poslovanja od strane zaposlenika ne smiju biti

  nisu
  veća od 20 000

  25 000
  EUR po radniku koji je proglašen viškom. [Am. 52]

Pri osmišljavanju usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama predviđaju se buduće perspektive na tržištu rada i tražene vještine. Usklađeni paket kompatibilan je s prelaskom na održivo gospodarstvo koje se temelji na učinkovitoj upotrebi resursa te je usmjeren na širenje vještina potrebnih u digitalno industrijsko doba i uzima u obzir potražnju na lokalnom tržištu rada
  , kao i mogućnost ponovnog uključivanja radnika u poslovni sektor u kojemu su prethodno bili zaposleni, ako je veliko restrukturiranje dovelo do potrebe za novim ili dodatnim vještinama i ako se postojeće vještine mogu učinkovitije koristiti
  . [Am. 53]

2.   Sljedeće mjere nisu prihvatljive za financijski doprinos iz EGF

  EFT-a
  :

| (a) | posebne vremenski ograničene mjere iz stavka 1. točke (b) koje nisu uvjetovane aktivnim sudjelovanjem ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja; |
| --- | --- |

(a)

posebne vremenski ograničene mjere iz stavka 1. točke (b) koje nisu uvjetovane aktivnim sudjelovanjem ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja;

| (b) | mjere za koje su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora; |
| --- | --- |

(b)

mjere za koje su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora;

| (ba) | mjere usmjerene posebno na poticanje radnika u nepovoljnom položaju, onih kojima prijeti veći rizik od siromaštva ili starijih radnika da ostanu na tržištu rada ili da se vrate na tržište rada. [Am. 54] |
| --- | --- |

(ba)

mjere usmjerene posebno na poticanje radnika u nepovoljnom položaju, onih kojima prijeti veći rizik od siromaštva ili starijih radnika da ostanu na tržištu rada ili da se vrate na tržište rada. [Am. 54]

| (bb) | mjere za koje su odgovorne države članice na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora. [Am. 55] |
| --- | --- |

(bb)

mjere za koje su odgovorne države članice na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora. [Am. 55]

Mjere koje podupire EGF

  EFT ni u kojim okolnostima
  ne zamjenjuju pasivne mjere socijalne zaštite. [Am. 56]

3.   Usklađeni paket usluga sastavlja se uz savjetovanje s ciljanim korisnicima ili njihovim predstavnicima, ili

  i/ili
  socijalnim partnerima. [Am. 57]

4.   Na inicijativu države članice podnositeljice zahtjeva, financijski doprinos iz EGF

  EFT-a
  može se dati za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja.

Članak 9.

Zahtjevi

1.   Država članica podnositeljica zahtjeva zahtjev podnosi Komisiji u roku od 12 tjedana od dana ispunjavanja kriterija iz članka 5. stavka 2. ili 3.

2.   U roku od deset radnih dana od dana podnošenja zahtjeva, ili, ako je primjenjivo, od dana od kojeg Komisija raspolaže s prijevodom zahtjeva, ovisno o tome koji je kasniji, Komisija
  potvrđuje primitak zahtjeva i
  obavješćuje državu članicu o mogućim dodatnim informacijama koje su joj potrebne za procjenu zahtjeva. [Am. 58]

3.   
  Ako država članica to zatraži, Komisija joj pruža tehničku pomoć u ranim fazama postupka.
  Ako Komisija zahtijeva dodatne informacije, država članica odgovara u roku od deset radnih dana od dana zahtijevanja. Komisija na propisno obrazložen zahtjev predmetne države članice produljuje taj rok za deset radnih dana. [Am. 59]

4.   Na temelju informacija koje pruži država članica Komisija dovršava procjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa u roku od 60

  40
  radnih dana od primitka potpunog zahtjeva, ili, ako je primjenjivo, od prijevoda zahtjeva. Ako Komisija iznimno nije u mogućnosti poštovati taj rok, daje

  može joj se odobriti produljenje roka od 20 dodatnih radnih dana, pod uvjetom da Komisija prethodno sastavi i dotičnoj državi članici dostavi
  pisano objašnjenje u kojem obrazlaže razloge kašnjenja. [Am. 60]

5.   Zahtjev sadržava sljedeće informacije:

| (a) | procjenu broja otpuštanja u skladu s člankom 6., uključujući metodu izračuna; |
| --- | --- |

(a)

procjenu broja otpuštanja u skladu s člankom 6., uključujući metodu izračuna;

| (b) | ako je poduzeće koje otpušta radnike nakon otpuštanja nastavilo s radom, potvrdu da je djelovalo u skladu
  sa svim
  pravnim obvezama kojima se uređuju otpuštanja
  te da se u skladu s njima pobrinulo za svoje radnike
  ; [Am. 61] |
| --- | --- |

(b)

ako je poduzeće koje otpušta radnike nakon otpuštanja nastavilo s radom, potvrdu da je djelovalo u skladu
  sa svim
  pravnim obvezama kojima se uređuju otpuštanja
  te da se u skladu s njima pobrinulo za svoje radnike
  ; [Am. 61]

| (ba) | jasnu naznaku aktivnosti koje su države članice već poduzele radi pružanja pomoći radnicima koji su proglašeni viškom i komplementarne naravi zatraženih sredstava iz EFT-a zbog nedostatka sredstava dostupnih državnim ili regionalnim tijelima; [Am. 62] |
| --- | --- |

(ba)

jasnu naznaku aktivnosti koje su države članice već poduzele radi pružanja pomoći radnicima koji su proglašeni viškom i komplementarne naravi zatraženih sredstava iz EFT-a zbog nedostatka sredstava dostupnih državnim ili regionalnim tijelima; [Am. 62]

| (bb) | pregled fondova Unije koje je poduzeće koje provodi otpuštanja već iskoristilo tijekom pet godina koje su prethodile kolektivnom otpuštanju; [Am. 63] |
| --- | --- |

(bb)

pregled fondova Unije koje je poduzeće koje provodi otpuštanja već iskoristilo tijekom pet godina koje su prethodile kolektivnom otpuštanju; [Am. 63]

| (c) | kratak opis događaja koji su doveli do otpuštanja radnika; |
| --- | --- |

(c)

kratak opis događaja koji su doveli do otpuštanja radnika;

| (d) | identifikaciju, prema potrebi, poduzeća, dobavljača ili daljnjih proizvođača u kojima se otpuštanja provode i kategorija ciljanih korisnika raščlanjenih prema spolu, dobnoj skupini i razini obrazovanja; |
| --- | --- |

(d)

identifikaciju, prema potrebi, poduzeća, dobavljača ili daljnjih proizvođača u kojima se otpuštanja provode i kategorija ciljanih korisnika raščlanjenih prema spolu, dobnoj skupini i razini obrazovanja;

| (e) | predviđeni učinak otpuštanja s obzirom na lokalno, regionalno, ili nacionalno
  ili, gdje je to primjereno, prekogranično
  gospodarstvo i zaposlenost; [Am. 64] |
| --- | --- |

(e)

predviđeni učinak otpuštanja s obzirom na lokalno, regionalno, ili nacionalno
  ili, gdje je to primjereno, prekogranično
  gospodarstvo i zaposlenost; [Am. 64]

| (f) | detaljan opis usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama i povezanih rashoda, uključujući posebice mjere kojima se podržavaju inicijative za zapošljavanje za korisnike u nepovoljnom položaju,
  niskokvalificirane korisnike
  te starije i mlade korisnike
  , kao i one iz područja u nepovoljnom položaju
  ; [Am. 65] |
| --- | --- |

(f)

detaljan opis usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama i povezanih rashoda, uključujući posebice mjere kojima se podržavaju inicijative za zapošljavanje za korisnike u nepovoljnom položaju,
  niskokvalificirane korisnike
  te starije i mlade korisnike
  , kao i one iz područja u nepovoljnom položaju
  ; [Am. 65]

| (g) | objašnjenje koliko su u obzir uzete preporuke navedene u Okviru EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja te kako usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama dopunjuje djelovanja koja se financiraju iz drugih nacionalnih sredstava ili sredstava Unije, uključujući informacije o mjerama koje su za poduzeća u kojima se otpuštanja provode obvezne na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora; |
| --- | --- |

(g)

objašnjenje koliko su u obzir uzete preporuke navedene u Okviru EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja te kako usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama dopunjuje djelovanja koja se financiraju iz drugih nacionalnih sredstava ili sredstava Unije, uključujući informacije o mjerama koje su za poduzeća u kojima se otpuštanja provode obvezne na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora;

| (h) | predviđeni proračun za sve sastavnice usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama za potporu ciljanim korisnicima te za sve aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja; |
| --- | --- |

(h)

predviđeni proračun za sve sastavnice usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama za potporu ciljanim korisnicima te za sve aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja;

| (i) | za potrebe procjene okvirne ciljeve za pojedinačne slučajeve koje je definirala država članica u pogledu ponovnog zapošljavanja korisnika šest mjeseci nakon završetka razdoblja provedbe; |
| --- | --- |

(i)

za potrebe procjene okvirne ciljeve za pojedinačne slučajeve koje je definirala država članica u pogledu ponovnog zapošljavanja korisnika šest mjeseci nakon završetka razdoblja provedbe;

| (j) | datume kada su se započele ili se trebaju započeti pružati usluge prilagođene potrebama ciljanim korisnicima te obavljati aktivnosti za provedbu EGF

  EFT-a
  , kako je navedeno u članku 8.; |
| --- | --- |

(j)

datume kada su se započele ili se trebaju započeti pružati usluge prilagođene potrebama ciljanim korisnicima te obavljati aktivnosti za provedbu EGF

  EFT-a
  , kako je navedeno u članku 8.;

| (k) | postupke koji su se poštovali pri savjetovanju s ciljanim korisnicima ili njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima ili, prema potrebi, drugim relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

(k)

postupke koji su se poštovali pri savjetovanju s ciljanim korisnicima ili njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima ili, prema potrebi, drugim relevantnim dionicima;

| (l) | izjavu o usklađenosti tražene potpore iz EGF

  EFT-a
  s postupovnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama te izjavu u kojoj se navodi razlog zbog kojeg se usklađenim paketom usluga prilagođenih potrebama ne zamjenjuju mjere za koje su poduzeća odgovorna na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora; |
| --- | --- |

(l)

izjavu o usklađenosti tražene potpore iz EGF

  EFT-a
  s postupovnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama te izjavu u kojoj se navodi razlog zbog kojeg se usklađenim paketom usluga prilagođenih potrebama ne zamjenjuju mjere za koje su poduzeća odgovorna na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora;

| (m) | izvore pretfinanciranja ili sufinanciranja na nacionalnoj razini te prema potrebi druge vrste sufinanciranja; |
| --- | --- |

(m)

izvore pretfinanciranja ili sufinanciranja na nacionalnoj razini te prema potrebi druge vrste sufinanciranja;

| (ma) | izjavu da će predložene aktivnosti dopunjavati mjere koje se financiraju iz strukturnih fondova te da će se spriječiti svako dvostruko financiranje. [Am. 66] |
| --- | --- |

(ma)

izjavu da će predložene aktivnosti dopunjavati mjere koje se financiraju iz strukturnih fondova te da će se spriječiti svako dvostruko financiranje. [Am. 66]

Članak 10.

Komplementarnost, usklađenost i koordinacija

1.   Financijski doprinos iz EGF

  EFT-a
  ne zamjenjuje mjere za koje su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora.

2.   Potpora ciljanim korisnicima dopunjuje mjere država članica na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj
  i, gdje je to primjereno, prekograničnoj
  razini, uključujući one koje se sufinanciraju iz sredstava

  fondova i programa
  Unije, u skladu s preporukama navedenima u Okviru EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja. [Am. 67]

3.   Financijski doprinos iz EGF-a

  EFT-a
  ograničava se na ono što je neophodno za
  pokazivanje solidarnosti prema ciljanim korisnicima te
  osiguravanje privremene, jednokratne potpore ciljanim

  tim
  korisnicima. Mjere koje dobivaju potporu iz EGF-a

  EFT-a
  u skladu su sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom, kao i s pravilima o državnim potporama. [Am. 68]

4.   Komisija i države članice podnositeljice zahtjeva osiguravaju koordinaciju potpore iz fondova
  i programa
  Unije u skladu sa svojim nadležnostima. [Am. 69]

5.   Država članica podnositeljica zahtjeva osigurava da specifične mjere koje primaju financijski doprinos iz EGF

  EFT-a
  ne primaju potporu iz drugih financijskih instrumenata Unije.

Članak 11.

Ravnopravnost muškaraca i žena i zabrana diskriminacije

Komisija i države članice osiguravaju da se ravnopravnost muškaraca i žena i integracija rodne perspektive promiču tijekom različitih faza
  svih prikladnih
  provođenja financijskog doprinosa iz EGF-a

  EFT-a
  te da su njihov sastavni dio. [Am. 70]

U pogledu pristupa EGF-
  EFTu
  te u raznim fazama provedbe financijskog doprinosa Komisija i države članice poduzimaju sve odgovarajuće korake kako bi spriječile svaku diskriminaciju na temelju spola, rodnog identiteta, rasnog ili etničkog podrijetla, vjeroispovijesti ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije.

Članak 12.

Tehnička pomoć na inicijativu Komisije

1.   Na inicijativu Komisije najviše 0,5 % godišnje gornje granice EGF-a

  EFT-a
  može se upotrijebiti za tehničku i administrativnu pomoć

  financiranje tehničke
  i 
  administrativne pomoći
  za njegovu provedbu, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja
  , prikupljanja podataka
  , kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne informacijske sustave, komunikacijske aktivnosti i aktivnosti za povećanje vidljivosti EGF-a

  EFT-a
  te ostale mjere administrativne i tehničke pomoći.
  Valja ojačati sinergije s utvrđenim sustavima praćenja strukturnih promjena, kao što je ERM.
  Te mjere mogu obuhvaćati buduća i prošla programska razdoblja. [Am. 71]

2.   Podložno postavljenoj gornjoj granici iz stavka 1. Komisija u skladu s člankom 31. Financijske uredbe podnosi zahtjev za prijenos odobrenih sredstava za tehničku pomoć u odgovarajuće proračunske linije.

3.   Komisija provodi tehničku pomoć na vlastitu inicijativu u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s [člankom 62. stavkom 1. točkama (a) i (c)] Financijske uredbe.

U slučaju da Komisija provodi tehničku pomoć u okviru neizravnog upravljanja, ona osigurava transparentnost postupka za imenovanje treće strane odgovorne za provedbu zadaća koje su joj dodijeljene, kao i za obavješćivanje svih relevantnih dionika EFT-a, uključujući Europski parlament, o odabranom podugovaratelju. [Am. 72]

4.   Tehnička pomoć Komisije uključuje davanje informacija i smjernica državama članicama pri korištenju, praćenju i evaluaciji EGF

  EFT-a, uključujući osnivanje službe za pomoć korisnicima
  . Komisija europskim i nacionalnim socijalnim partnerima pruža i informacije o korištenju EGF

  EFT
  -
  a,
  s jasnim smjernicama. Smjernice mogu uključivati i osnivanje radnih skupina u slučajevima ozbiljnih ekonomskih poremećaja u državi članici. [Am. 73]

Članak 13.

Informiranje, komunikacija i promidžba

1.   Države članice priznaju podrijetlo i osiguravaju vidljivost financiranja Unije pružanjem dosljednih, djelotvornih i ciljanih informacija različitoj publici, uključujući ciljane informacije korisnicima, lokalnim i regionalnim tijelima, socijalnim partnerima te medijima i javnosti.
  Države članice jamče da se naglašava dodana vrijednost financiranja Unije te da pomažu Komisiji u prikupljanju podataka kako bi se povećala transparentnost proračuna. [Am. 74]

Države članice upotrebljavaju simbol EU-a u skladu s [Prilogom VIII. Uredbe o zajedničkim odredbama] s kratkom izjavom o financiranju („financirano/sufinancirano sredstvima Europske unije”).

2.   Komisija održava i redovito ažurira internetske stranice, dostupne na svim službenim jezicima institucija Unije, kako bi pružila ažurirane informacije o EGF-u

  EFT-u
  , upute za podnošenje zahtjeva
  i informacije o prihvatljivim djelovanjima, popis kontakta u državama članicama koji se redovito ažurira,
  kao i podatke o prihvaćenim i odbijenim zahtjevima i o ulozi Europskog parlamenta i Vijeća u proračunskom postupku. [Am. 75]

3.   Komisija
  promiče širenje postojećih najboljih praksi u području komunikacije i
  provodi informativne i komunikacijske aktivnosti o primjerima djelovanja EGF-a

  EFT-a
  i njihovim rezultatima na temelju svojih iskustava, s ciljem poboljšavanja učinkovitosti EGF-a

  poboljšavanja vidljivosti EFT-a, podizanja razine osviještenosti o kriterijima prihvatljivosti i postupcima podnošenja zahtjeva u okviru EFT-a, poboljšavanja učinkovitosti EFT-a
  i osiguravanja da su građani i radnici Unije upoznati s EGF-om

  EFT-om, uključujući građane i radnike u ruralnim područjima kojima je pristup informacijama otežan
  . [Am. 76]

Države članice osiguravaju da se na zahtjev institucijama, tijelima ili agencijama Unije stavi na raspolaganje cjelokupan komunikacijski i promidžbeni materijal te da se Uniji dodijeli besplatna, neisključiva i neopoziva licencija za upotrebu tog materijala i postojećih prava na njega. Tom se licencijom Uniji dodjeljuju sljedeća prava:

| — | interna upotreba, odnosno pravo na reproduciranje, umnožavanje i stavljanje na raspolaganje komunikacijskih i promidžbenih materijala EU-u te njegovim institucijama i agencijama i njihovim zaposlenicima u državama članicama EU-a, |
| --- | --- |

—

interna upotreba, odnosno pravo na reproduciranje, umnožavanje i stavljanje na raspolaganje komunikacijskih i promidžbenih materijala EU-u te njegovim institucijama i agencijama i njihovim zaposlenicima u državama članicama EU-a,

| — | reproduciranje komunikacijskih i promidžbenih materijala bilo kojim sredstvima i u bilo kojem obliku, u cijelosti ili djelomično, |
| --- | --- |

—

reproduciranje komunikacijskih i promidžbenih materijala bilo kojim sredstvima i u bilo kojem obliku, u cijelosti ili djelomično,

| — | obavješćivanje javnosti o komunikacijskim i promidžbenim materijalima s pomoću svih sredstava komunikacije, |
| --- | --- |

—

obavješćivanje javnosti o komunikacijskim i promidžbenim materijalima s pomoću svih sredstava komunikacije,

| — | distribucija komunikacijskih i promidžbenih materijala javnosti (ili njihovih kopija) u svakom obliku, |
| --- | --- |

—

distribucija komunikacijskih i promidžbenih materijala javnosti (ili njihovih kopija) u svakom obliku,

| — | pohrana i arhiviranje komunikacijskih i promidžbenih materijala, |
| --- | --- |

—

pohrana i arhiviranje komunikacijskih i promidžbenih materijala,

| — | podlicenciranje prava na komunikacijske i promidžbene materijale trećim stranama. |
| --- | --- |

—

podlicenciranje prava na komunikacijske i promidžbene materijale trećim stranama.

Uniji se mogu dodijeliti dodatna prava.

4.   Sredstva odobrena za komunikacijska djelovanja u okviru ove Uredbe koriste se i za institucijsko priopćivanje političkih prioriteta Unije ako su oni povezani s općim ciljevima iz članka 3.

Članak 14.

Određivanje financijskog doprinosa

1.   Komisija na temelju procjene provedene u skladu s člankom 9., a posebno uzimajući u obzir broj ciljanih korisnika, predložene mjere i procjenu troškova, u najkraćem roku
  utvrđenom u članku 9. stavku 4.
  procjenjuje i predlaže iznos mogućeg financijskog doprinosa iz EGF-a

  EFT-a
  u granicama raspoloživih sredstava. [Am. 77]

2.   Stopa sufinanciranja iz EGF

  EFT
  -a za ponuđene mjere usklađuje se s najvišom stopom sufinanciranja iz ESF-a plus u predmetnoj državi članici.

3.   Ako Komisija na temelju procjene provedene u skladu s člankom 9. zaključi da su ispunjeni uvjeti za financijski doprinos na temelju ove Uredbe, odmah započinje postupak utvrđen u članku 16
  i o tome obavještava državu članicu podnositeljicu zahtjeva
  . [Am. 78]

4.   Ako Komisija na temelju procjene provedene u skladu s člankom 9. zaključi da nisu ispunjeni uvjeti za financijski doprinos u skladu s ovom Uredbom, odmah obavješćuje državu članicu podnositeljicu zahtjeva
  , kao i sve druge relevantne dionike, uključujući Europski parlament
  . [Am. 79]

Članak 15.

Razdoblje prihvatljivosti

1.   Rashodi za financijski doprinos iz EGF-a

  EFT-a
  prihvatljivi su od datuma navedenih u zahtjevu u skladu s člankom 9. stavkom 5. točkom (j) od kojih predmetna država članica počinje ili treba početi pružati usluge prilagođene potrebama ciljanim korisnicima ili snosi administrativne rashode za provedbu EGF-a

  EFT-a
  , u skladu s člankom 8. stavcima 1. i 4.

2.   Država članica prihvatljive mjere iz članka 8. provodi što prije
  . Te se mjere u svakom slučaju provode u roku od šest mjeseci nakon datuma stupanja na snagu odluke o financijskom doprinosu te se izvršavaju

  a najkasnije u roku od 24 mjeseca nakon datuma stupanja na snagu odluke o financijskom doprinosu. [Am. 80]

3.   Razdoblje provedbe je razdoblje koje počinje od datuma navedenih u zahtjevu u skladu s člankom 9. stavkom 5. točkom (j) od kojih predmetna država članica počinje pružati usluge prilagođene potrebama ciljanim korisnicima i obavljati aktivnosti za provedbu EGF-a

  EFT-a,
  kako je utvrđeno u članku 8., te završava 24 mjeseca nakon stupanja na snagu odluke o financijskom doprinosu.

4.   Ako korisnik pristupi tečaju obrazovanja ili osposobljavanja u trajanju od dvije godine ili dulje, rashodi za takav tečaj prihvatljivi su za sufinanciranje iz EGF-a

  EFT-a
  ako su nastali prije roka za podnošenje završnog izvješća iz članka 20. stavka 1., pod uvjetom da su ti troškovi nastali prije isteka tog roka.

5.   Rashodi na temelju članka 8. stavka 4. prihvatljivi su do isteka roka za podnošenje završnog izvješća u skladu s člankom 20. stavkom 1.

Članak 16.

Proračunski postupak i izvršenje proračuna

1.   Ako Komisija zaključi da su ispunjeni uvjeti za pružanje financijskog doprinosa iz EGF-a

  EFT-a
  , podnosi zahtjev

  prijedlog za njegovu mobilizaciju. Odluku o mobilizaciji EFT-a zajednički donose Europski parlament i Vijeće u roku od jednog mjeseca od datuma na koji su primili prijedlog o odluci. Vijeće odlučuje kvalificiranom većinom, a Europski parlament većinom svojih članova i s tri petine danih glasova.

Istodobno s podnošenjem svojeg prijedloga odluke o mobilizaciji EFT-a Komisija Europskom parlamentu i Vijeću
  podnosi
  prijedlog
  za prijenos u odgovarajuće proračunske linije.
  U slučaju neslaganja pokreće se postupak trijaloga.

Prijenosi u vezi s EFT-om obavljaju se
  u skladu s člankom 31. Financijske uredbe. [Am. 81]

2.   Zahtjevu za prijenos treba priložiti sažetak razmatranja prihvatljivosti zahtjeva. [Am. 82]

3.   Komisija provedbenim aktom donosi odluku o financijskom doprinosu koja stupa na snagu na dan kad Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju o odobrenju proračunskog prijenosa. Ta odluka predstavlja odluku o financiranju u smislu članka 110. Financijske uredbe.

  donesu odluku o mobilizaciji EFT-a. [Am. 83]

3a.
     
  Prijedlog odluke o mobilizaciji EFT-a u skladu sa stavkom 1. obuhvaća:

| (a) | procjenu provedenu u skladu s člankom 9. stavkom 4.c, zajedno sa sažetkom podataka na kojima se temelji procjena; |
| --- | --- |

(a)

procjenu provedenu u skladu s člankom 9. stavkom 4.c, zajedno sa sažetkom podataka na kojima se temelji procjena;

| (b) | dokaz da su zadovoljeni kriteriji utvrđeni člancima 5. i 10. i |
| --- | --- |

(b)

dokaz da su zadovoljeni kriteriji utvrđeni člancima 5. i 10. i

| (c) | razloge kojima se opravdavaju predloženi iznosi. [Am. 84] |
| --- | --- |

(c)

razloge kojima se opravdavaju predloženi iznosi. [Am. 84]

Članak 16.a

Iznimni slučajevi

U iznimnim slučajevima i ako preostala financijska sredstva iz Fonda, dostupna u godini u kojoj je došlo do velikog restrukturiranja, nisu dovoljna da pokriju iznos pomoći koju proračunsko tijelo smatra potrebnom, Komisija može predložiti da se razlika financira iz Fonda za sljedeću godinu. U svakom slučaju poštuje se godišnja proračunska gornja granica Fonda u godini u kojoj je došlo do velikog restrukturiranja i godini koja slijedi. [Am. 85]

Članak 17.

Isplata i korištenje financijskog doprinosa

1.   Nakon stupanja na snagu odluke o financijskom doprinosu u skladu s člankom 16. stavkom 3. Komisija isplaćuje financijski doprinos predmetnoj državi članici u obliku jednokratne isplate pretfinanciranja u iznosu od 100 %, u načelu u roku od 15 radnih dana. Pretfinanciranje se poravnava kad država članica podnese ovjerenu izjavu o rashodima u skladu s člankom 20. stavkom 1. Nepotrošeni iznos vraća se Komisiji.

2.   Financijski doprinos iz stavka 1. provodi se u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 63. Financijske uredbe.

3.   Detaljne tehničke uvjete financiranja određuje Komisija u odluci o financijskom doprinosu iz članka 16. stavka 3.

4.   Pri provedbi mjera iz usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama predmetna država članica može podnijeti prijedlog Komisiji za izmjenu uključenih djelovanja dodavanjem drugih prihvatljivih mjera navedenih u članku 8. stavku 1. točkama (a) i (b) pod uvjetom da su takve izmjene propisno obrazložene i da ukupni iznos nije veći od financijskog doprinosa iz članka 16. stavka 3. Komisija procjenjuje predložene izmjene i, ako se s njima složi, na odgovarajući način mijenja odluku o financijskom doprinosu.

5.   Predmetna država članica može preraspodijeliti iznose među proračunskim stavkama utvrđenima u odluci o financijskom doprinosu u skladu s člankom 16. stavkom 3. Ako se pri preraspodjeli iznos jedne ili više od navedenih stavki premaši za više od 20 %, država članica o tome unaprijed obavješćuje Komisiju.

Članak 18.

Upotreba eura

U zahtjevima, odlukama o financijskim doprinosima i izvješćima na temelju ove Uredbe, kao i svim povezanim dokumentima, iznosi se izražavaju u eurima.

Članak 19.

Pokazatelji

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku programa prema ostvarivanju ciljeva utvrđenih u članku 3. navedeni su u Prilogu.

2.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za države članice.

3.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 25. kako bi prema potrebi izmijenila pokazatelje u Prilogu i omogućila djelotvornu procjenu upotrebe fonda.

Članak 19.a

Model za ispitivanje korisnika

Ispitivanje korisnika iz članka 20. stavka 1. točke (d) temelji se na modelu koji Komisija utvrđuje provedbenim aktom. Komisija usvaja provedbeni akt u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 26. stavka 2. kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ovog članka. [Am. 86]

Članak 20.

Završno izvješće i zaključak

1.   Najkasnije na kraju sedmog mjeseca od isteka razdoblja navedenog u članku 15. stavku 3. predmetna država članica Komisiji podnosi završno izvješće o provedbi financijskog doprinosa, uključujući informacije o:

| (a) | vrsti mjera i glavnim

  dobivenim
  rezultatima, uz objašnjenje izazova, pouka, sinergija i komplementarnosti s ostalim fondovima Unije
  , osobito fondom ESF+,
  te navođenje, kad god je to moguće, komplementarnosti mjera s mjerama koje se financiraju iz drugih programa Unije ili nacionalnih programa u skladu s Okvirom EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja; [Am. 87] |
| --- | --- |

(a)

vrsti mjera i glavnim

  dobivenim
  rezultatima, uz objašnjenje izazova, pouka, sinergija i komplementarnosti s ostalim fondovima Unije
  , osobito fondom ESF+,
  te navođenje, kad god je to moguće, komplementarnosti mjera s mjerama koje se financiraju iz drugih programa Unije ili nacionalnih programa u skladu s Okvirom EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja; [Am. 87]

| (b) | nazivima tijela koja provode paket mjera u državi članici; |
| --- | --- |

(b)

nazivima tijela koja provode paket mjera u državi članici;

| (c) | pokazateljima iz članka 19.; |
| --- | --- |

(c)

pokazateljima iz članka 19.;

| (d) | rezultatima ispitivanja korisnika provedenog
  u roku od
  šest mjeseci nakon isteka razdoblja provedbe koji obuhvaćaju informacije o uočenim promjenama u zapošljivosti korisnika ili, za one koji su već pronašli posao, pružaju više informacija o kvaliteti
  i vrsti
  pronađenog posla, kao što su promjena radnog vremena, razine odgovornosti ili promjena u visini plaće u usporedbi s prethodnim radnim mjestom, sektor u kojem je osoba pronašla posao te u kojima su ti podaci raščlanjeni prema rodu, dobnoj skupini i razini obrazovanja; [Am. 88] |
| --- | --- |

(d)

rezultatima ispitivanja korisnika provedenog
  u roku od
  šest mjeseci nakon isteka razdoblja provedbe koji obuhvaćaju informacije o uočenim promjenama u zapošljivosti korisnika ili, za one koji su već pronašli posao, pružaju više informacija o kvaliteti
  i vrsti
  pronađenog posla, kao što su promjena radnog vremena, razine odgovornosti ili promjena u visini plaće u usporedbi s prethodnim radnim mjestom, sektor u kojem je osoba pronašla posao te u kojima su ti podaci raščlanjeni prema rodu, dobnoj skupini i razini obrazovanja; [Am. 88]

| (e) | o tome je li poduzeće u kojem se otpuštanja provode, uz iznimku
  novoosnovanih poduzeća,
  mikropoduzeća i MSP-ova, bilo korisnik državne potpore ili ranijeg financiranja iz Kohezijskog fonda ili strukturnih fondova Unije tijekom prethodnih pet godina; [Am. 89] |
| --- | --- |

(e)

o tome je li poduzeće u kojem se otpuštanja provode, uz iznimku
  novoosnovanih poduzeća,
  mikropoduzeća i MSP-ova, bilo korisnik državne potpore ili ranijeg financiranja iz Kohezijskog fonda ili strukturnih fondova Unije tijekom prethodnih pet godina; [Am. 89]

| (f) | izjavi kojom se opravdavaju rashodi. |
| --- | --- |

(f)

izjavi kojom se opravdavaju rashodi.

2.   Najkasnije na kraju devetnaestog mjeseca od isteka razdoblja navedenog u članku 15. stavku 3. predmetna država članica podnosi
  potpun i provjeren
  jednostavan skup podataka u kojem se informira o dugoročnijem pokazatelju rezultata iz točke (3) Priloga. [Am. 90]

3.   Najkasnije šest mjeseci nakon primitka svih zahtijevanih informacija u skladu sa stavkom 1. Komisija završava financijski doprinos određivanjem konačnog iznosa financijskog doprinosa iz EGF-a

  EFT-a
  i, prema potrebi, iznosa duga dotične države članice u skladu s člankom 24. Završetak ovisi o podnošenju dugoročnijih pokazatelja rezultata u skladu sa stavkom 2.

Članak 21.

Dvogodišnje izvješće

1.   Komisija, do 1. kolovoza 2021. i potom svake dvije godine, podnosi Europskom parlamentu i Vijeću sveobuhvatno, kvantitativno i kvalitativno izvješće o aktivnostima u protekle dvije godine na temelju ove Uredbe i Uredbe (EU) br. 1309/2013. Izvješće je ponajprije usmjereno na rezultate postignute s pomoću EGF-a

  EFT-a
  i prije svega sadržava informacije povezane s podnesenim zahtjevima,
  brzinom njihove obrade i potencijalnim nedostacima u postojećim pravilima,
  donesenim odlukama, financiranim mjerama, uključujući statističke podatke o pokazateljima utvrđenima u Prilogu i komplementarnost tih mjera s mjerama koje se financiraju iz ostalih fondova Unije, osobito ESF-a plus, i informacije povezane sa završetkom danih financijskih doprinosa te se u njemu dokumentiraju zahtjevi koji su odbijeni ili smanjeni zbog nedostatka odobrenih sredstva ili neprihvatljivosti. [Am. 91]

2.   Izvješće se prosljeđuje na znanje
  državama članicama,
  Revizorskom sudu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i socijalnim partnerima. [Am. 92]

Članak 22.

Evaluacija

1.   Svake četiri godine Komisija na vlastitu inicijativu i u bliskoj suradnji s državama članicama provodi evaluaciju financijskih doprinosa iz EGF-a

  EFT-a, uključujući naknadne procjene učinka njezine primjene na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  .

U svrhu evaluacije iz prvog podstavka, države članice prikupljaju sve raspoložive podatke o slučajevima EFT-a i radnicima kojima je pružena pomoć. [Am. 93]

2.   Rezultati evaluacija iz stavka 1. prosljeđuju se na znanje Europskom parlamentu, Vijeću, Revizorskom sudu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i socijalnim partnerima. Preporuke iz evaluacija uzimaju se u obzir pri osmišljavanju novih programa u području zapošljavanja i socijalnih pitanja ili daljnjem razvoju postojećih programa.

3.   Evaluacije iz stavka 1. obuhvaćaju relevantne statističke podatke o financijskim doprinosima raščlanjene prema
  sektorima i
  državama članicama. [Am. 94]

4.   Kako bi učinkovito procijenila napredak EGF-a

  EFT-a
  u postizanju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 25. radi izmjene Priloga kako bi se prema potrebi revidirali ili dopunili pokazatelji i radi dopune ove Uredbe odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju.

Članak 23.

Upravljanje i financijski nadzor

1.   Ne dovodeći u pitanje odgovornost Komisije za izvršenje općeg proračuna Unije, države članice preuzimaju odgovornost za upravljanje mjerama koje se podupiru iz EGF-a

  EFT-a
  te za financijsku kontrolu tih mjera. Koraci koje poduzimaju uključuju:

| (a) | provjeru da su uspostavljeni aranžmani upravljanja i kontrole te da se provode na način koji osigurava da se sredstva Unije koriste na učinkovit i pravilan način, u skladu s načelom dobroga financijskog upravljanja; |
| --- | --- |

(a)

provjeru da su uspostavljeni aranžmani upravljanja i kontrole te da se provode na način koji osigurava da se sredstva Unije koriste na učinkovit i pravilan način, u skladu s načelom dobroga financijskog upravljanja;

| (b) | osiguravanje da je slanje podataka o praćenju obvezan uvjet u ugovorima s tijelima koja pružaju usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama; |
| --- | --- |

(b)

osiguravanje da je slanje podataka o praćenju obvezan uvjet u ugovorima s tijelima koja pružaju usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama;

| (c) | provjeru jesu li financirane mjere pravilno provedene; |
| --- | --- |

(c)

provjeru jesu li financirane mjere pravilno provedene;

| (d) | osiguravanje da su rashodi, koji su financirani na temelju provjerljive prateće dokumentacije, zakoniti i pravilni; |
| --- | --- |

(d)

osiguravanje da su rashodi, koji su financirani na temelju provjerljive prateće dokumentacije, zakoniti i pravilni;

| (e) | sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje nepravilnosti, uključujući prijevaru, i povrat nepropisno isplaćenih iznosa, prema potrebi sa zateznim kamatama. Države članice obavješćuju Komisiju o nepravilnostima uključujući prijevaru. |
| --- | --- |

(e)

sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje nepravilnosti, uključujući prijevaru, i povrat nepropisno isplaćenih iznosa, prema potrebi sa zateznim kamatama. Države članice obavješćuju Komisiju o nepravilnostima uključujući prijevaru.

2.   Za potrebe članka [63. stavka. 3.?] Financijske uredbe države članice određuju tijela odgovorna za upravljanje mjerama koje se podupiru iz EGF-a

  EFT-a
  i njihovu kontrolu. Ta tijela Komisiji dostavljaju informacije navedene u [članku 63. stavcima 5., 6. i 7.?] Financijske uredbe o provedbi financijskog doprinosa pri podnošenju završnog izvješća iz članka 20. stavka 1. ove Uredbe.

Ako su tijela imenovana u skladu s Uredbom (EU) br. 1309/2013 dostavila dovoljna jamstva da su plaćanja zakonita i pravilna te ispravno obračunata, predmetne države članice mogu obavijestiti Komisiju da se ta tijela potvrđuju u skladu s ovom Uredbom. U tom slučaju predmetna država članica navodi koja su tijela potvrđena i koja je njihova funkcija.

3.   Države članice provode potrebne financijske ispravke kada se utvrde nepravilnosti. Ispravci koje provode države članice sastoje se od opoziva cijelog ili dijela financijskog doprinosa. Države članice osiguravaju povrat svakog iznosa koji je neopravdano isplaćen zbog utvrđene nepravilnosti, vraćaju ga Komisiji, a ako predmetna država članica iznos ne otplati u odobrenom roku, naplaćuju se zatezne kamate.

4.   U skladu sa svojom odgovornošću za izvršavanje općeg proračuna Unije Komisija poduzima sve potrebne mjere kako bi provjerila jesu li financirana djelovanja provedena u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja. Država članica podnositeljica zahtjeva odgovorna je za osiguravanje postojanja sustava upravljanja i nadzora koji dobro funkcioniraju. Komisija se mora uvjeriti da su takvi sustavi uspostavljeni.

U tom smislu, ne dovodeći u pitanje ovlasti Revizorskog suda ili provjere koje država članica provodi u skladu s nacionalnim zakonima i drugim propisima, dužnosnici ili službenici Komisije mogu izvršavati provjere na terenu, uključujući provjeru uzoraka, u pogledu mjera koje se financiraju iz EGF-a

  EFT-a
  , uz prethodnu najavu od najmanje jednoga radnog dana. Komisija obavješćuje državu članicu podnositeljicu zahtjeva s ciljem dobivanja sve potrebne pomoći. Dužnosnici ili službenici dotične države članice mogu sudjelovati u takvim provjerama.

5.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 25. kako bi dopunila stavak 1. točku (e) određivanjem kriterija za utvrđivanje slučajeva nepravilnosti koji se trebaju prijaviti i podataka koji se trebaju dostaviti.

6.   Komisija donosi provedbeni akt o određivanju formata kojim se treba služiti za izvješćivanje o nepravilnostima u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 26. stavka 2. radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka.

7.   Države članice tijekom razdoblja od tri godine od završetka financijskog doprinosa primljenog iz EGF-a

  EFT-a
  Komisiji i Revizorskom sudu osiguravaju dostupnost svih popratnih dokumenata koji se odnose na nastale rashode.

Članak 24.

Povrat financijskog doprinosa

1.   U slučajevima kad su stvarni troškovi usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama manji od iznosa financijskog doprinosa u skladu s člankom 16. Komisija osigurava povrat odgovarajućeg iznosa nakon što je predmetnoj državi članici omogućeno da dostavi primjedbe.

2.   Ako nakon dovršetka potrebnih provjera zaključi da država članica ne ispunjava obveze iz odluke o financijskom doprinosu ili obveze iz članka 23. stavka 1., Komisija predmetnoj državi članici omogućuje da dostavi primjedbe. Ako ne dođe do dogovora, Komisija donosi odluku provedbenim aktom kako bi izvršila zahtijevane financijske ispravke opozivom cijelog ili dijela doprinosa iz EGF

  EFT-a
  za predmetnu mjeru. Odluka se donosi u roku od 12 mjeseci nakon primitka primjedbi od države članice. Predmetna država članica osigurava povrat svakog iznosa koji je neopravdano isplaćen zbog utvrđene nepravilnosti, a ako država članica podnositeljica zahtjeva iznos ne otplati u odobrenom roku, naplaćuju se zatezne kamate.

Članak 25.

Postupak delegiranja

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 19. stavka 3. i članka 23. stavka 5. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje počevši od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 19. stavka 3. i članka 23. stavka 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 19. stavka 3. i članka 23. stavka 5. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 26.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (27).

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 27.

Prijelazne odredbe

Uredba (EU) br. 1309/2013 nastavlja se primjenjivati na zahtjeve podnesene do 31. prosinca 2020. Primjenjuje se do zaključenja pojedinačnih predmeta.

Članak 28.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se na sve zahtjeve podnesene od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C ...

1

(2)  SL C ...

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_hr.

4

(5)  http://eu-un.europa.eu/eu-response-2030-agenda-sustainable-development-sustainable-european-future/.

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

6

(7)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/communication-new-modern-multiannual-financial-framework_en.pdf

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/white-paper-future-europe-reflections-and-scenarios-eu27_hr.

8

(9)  https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-harnessing-globalisation_hr.

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-future-eu-finances_hr.

10

(11)  KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Okvir EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja (COM(2013)0882, 13.12.2013.).

11

(12)  Uredba (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o uspostavljanju Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji (SL L 406, 30.12.2006., str. 1.).

12

(13)  Uredba (EZ) br. 546/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1927/2006 o osnivanju Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji (SL L 167, 29.6.2009., str. 26.).

13

(14)  Uredba (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 855).

14

(15)  COM(2018)0297 i prateći SWD(2018)0192.

15

(16)  Radni dokument službi Komisije SWD(2018)0171 i prilog COM(2018)0321.

16

(17)  SL L [...], [...], str. [...].

17

(18)  Upućivanje treba ažurirati.

18

(19)  Upućivanje treba ažurirati.

19

(20)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

21

(22)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

22

(23)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

23

(24)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

24

(25)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

25

(26)  Upućivanje treba provjeriti/ažurirati: Direktiva Vijeća 98/59/EZ od 20. srpnja 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kolektivno otkazivanje (SL L 225, 12.8.1998., str. 16.).

26

(27)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

27

PRILOG

Zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata s obzirom na zahtjeve za doprinos iz EFT-a

Svi osobni podaci (1) raščlanjuju se po spolu (ženski, muški, nebinarni).

| (1) | Zajednički pokazatelji ostvarenja za korisnike






  — | nezaposleni*; |
| --- | --- | --- |

(1)

Zajednički pokazatelji ostvarenja za korisnike

—

nezaposleni*;

| — | neaktivni*, |
| --- | --- |

—

neaktivni*,

| — | zaposleni*, |
| --- | --- |

—

zaposleni*,

| — | samozaposleni*, |
| --- | --- |

—

samozaposleni*,

| — | mlađi od 30 godina*, |
| --- | --- |

—

mlađi od 30 godina*,

| — | stariji od 54 godine*, |
| --- | --- |

—

stariji od 54 godine*,

| — | s najviše nižim sekundarnim obrazovanjem (ISCED 0–2)*, |
| --- | --- |

—

s najviše nižim sekundarnim obrazovanjem (ISCED 0–2)*,

| — | s višim srednjim (ISCED 3) ili visokoškolskim obrazovanjem (ISCED 4)*, |
| --- | --- |

—

s višim srednjim (ISCED 3) ili visokoškolskim obrazovanjem (ISCED 4)*,

| — | s tercijarnim obrazovanjem (ISCED 5–8)*. |
| --- | --- |

—

s tercijarnim obrazovanjem (ISCED 5–8)*.

| — | s manje od dvije godine profesionalnog iskustva, |
| --- | --- |

—

s manje od dvije godine profesionalnog iskustva,

| — | s dvije do deset godina profesionalnog iskustva, |
| --- | --- |

—

s dvije do deset godina profesionalnog iskustva,

| — | s više od deset godina profesionalnog iskustva. [Am. 95] |
| --- | --- |

—

s više od deset godina profesionalnog iskustva. [Am. 95]

Ukupan broj korisnika izračunava se automatski na temelju zajedničkih pokazatelja ostvarenja povezanih s radnim statusom (2).

Ti podaci o korisnicima koji sudjeluju u mjerama koje se sufinanciraju iz EGF

  EFT-a
  trebaju se navesti u završnom izvješću kako je navedeno u članku 20. stavku 1.

| (2) | Zajednički pokazatelji rezultata za korisnike






  — | postotak korisnika EGF-a

  EFT-a
  koji su zaposleni (raščlanjeno prema vrsti ugovora o radu: puno/nepuno radno vrijeme, na određeno/neodređeno) i samozaposleni, šest mjeseci nakon završetka razdoblja provedbe*, |
| --- | --- | --- |

(2)

Zajednički pokazatelji rezultata za korisnike

—

postotak korisnika EGF-a

  EFT-a
  koji su zaposleni (raščlanjeno prema vrsti ugovora o radu: puno/nepuno radno vrijeme, na određeno/neodređeno) i samozaposleni, šest mjeseci nakon završetka razdoblja provedbe*,

| — | postotak korisnika EGF-a

  EFT-a
  koji stječu kvalifikaciju šest mjeseci nakon završetka razdoblja provedbe*, |
| --- | --- |

—

postotak korisnika EGF-a

  EFT-a
  koji stječu kvalifikaciju šest mjeseci nakon završetka razdoblja provedbe*,

| — | postotak korisnika EGF-a

  EFT-a
  koji se obrazuju ili osposobljavaju šest mjeseci nakon završetka razdoblja provedbe*. |
| --- | --- |

—

postotak korisnika EGF-a

  EFT-a
  koji se obrazuju ili osposobljavaju šest mjeseci nakon završetka razdoblja provedbe*.

Ti se podaci trebaju navesti u završnom izvješću kako je navedeno u članku 20. stavku 1. te prikupiti u obliku podataka koje šalju nadležna tijela države članice i putem ispitivanja korisnika (kako je navedeno u članku 20. stavku 1. točki (d)). Ti podaci trebaju obuhvaćati izračunani ukupni broj korisnika kako je naveden u okviru zajedničkih pokazatelja ostvarenja (1). Postoci će se stoga također odnositi na taj izračunani ukupni broj.

| (3) | Zajednički dugoročniji pokazatelji rezultata za korisnike






  — | postotak korisnika EGF

  EFT
  -a koji su zaposleni, uključujući samozaposlene, 18 mjeseci nakon završetka razdoblja provedbe navedenog u odluci o financiranju*. |
| --- | --- | --- |

(3)

Zajednički dugoročniji pokazatelji rezultata za korisnike

—

postotak korisnika EGF

  EFT
  -a koji su zaposleni, uključujući samozaposlene, 18 mjeseci nakon završetka razdoblja provedbe navedenog u odluci o financiranju*.

Ti podaci trebaju biti dostupni do kraja devetnaestog mjeseca nakon završetka razdoblja provedbe. Ti bi podaci trebali obuhvaćati izračunani ukupni broj korisnika kako je naveden u okviru zajedničkih pokazatelja ostvarenja (1). Postoci će se stoga također odnositi na taj izračunani ukupni broj. Za veće slučajeve kojima je obuhvaćeno više od 1 000 korisnika podaci se alternativno mogu prikupiti na temelju reprezentativnog uzorka ukupnog broja korisnika kako je naveden kao pokazatelj ostvarenja (1).

---

(1)  Upravljačka tijela trebaju uspostaviti sustav koji bilježi i pohranjuje podatke o pojedinačnim sudionicima u elektroničkom obliku. Načini obrade podataka koji se primjenjuju u državama članicama trebaju biti u skladu s odredbama Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.), a posebno njezinim člancima 4., 6. i 9. Podaci prijavljeni za pokazatelje koji su obilježeni znakom * osobni su podaci u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679. Njihova je obrada potrebna za usklađenost s pravnom obvezom kojoj podliježe voditelj obrade (članak 6. stavak 1. točka (c) Uredbe (EU) 2016/679).

(2)  Nezaposleni, neaktivni, zaposleni, samozaposleni.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/324 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/324

---

P8_TA(2019)0020

Europski socijalni fond plus (ESF+) ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/41)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | U skladu s člankom 3. UEU-a, u uspostavi unutarnjeg tržišta Unija nastoji postići visoko konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo, u cilju ostvarivanja pune zaposlenosti i društvenog napretka, promicanja ravnopravnosti žena i muškaraca, međugeneracijske solidarnosti i zaštite prava djeteta te suzbijanja socijalne isključenosti i diskriminacije. U skladu s člankom 9. UFEU-a, pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija treba uzeti u obzir zahtjeve povezane s, među ostalim, promicanjem visoke razine zaposlenosti, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv društvene isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

U skladu s člankom 3. UEU-a, u uspostavi unutarnjeg tržišta Unija nastoji postići visoko konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo, u cilju ostvarivanja pune zaposlenosti i društvenog napretka, promicanja ravnopravnosti žena i muškaraca, međugeneracijske solidarnosti i zaštite prava djeteta te suzbijanja socijalne isključenosti i diskriminacije. U skladu s člankom 9. UFEU-a, pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija treba uzeti u obzir zahtjeve povezane s, među ostalim, promicanjem visoke razine zaposlenosti, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv društvene isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Europski parlament, Vijeće i Komisija 17. studenoga 2017. zajednički su proglasili europski stup socijalnih prava kao odgovor na socijalne izazove u Europi. Dvadeset ključnih načela stupa podijeljeno je u tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada; pravedni radni uvjeti; socijalna zaštita i uključenost. Tih dvadeset načela europskog stupa socijalnih prava trebalo bi poslužiti kao smjernice za djelovanja u okviru Europskog socijalnog fonda plus (ESF+). Kako bi se pridonijelo provedbi europskog stupa socijalnih prava, ESF-om plus trebala bi se podupirati ulaganja u ljude i sustave u politikama zapošljavanja, obrazovanja i socijalne uključenosti te tako poduprijeti ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija u skladu s 
  člankom
   174. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Europski parlament, Vijeće i Komisija 17. studenoga 2017. zajednički su proglasili europski stup socijalnih prava kao odgovor na socijalne izazove u Europi. Dvadeset ključnih načela stupa podijeljeno je u tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada; pravedni radni uvjeti; socijalna zaštita i uključenost. Tih dvadeset načela europskog stupa socijalnih prava trebalo bi poslužiti kao smjernice za djelovanja u okviru Europskog socijalnog fonda plus (ESF+). Kako bi se pridonijelo provedbi europskog stupa socijalnih prava, ESF-om plus trebala bi se podupirati ulaganja u ljude i sustave u politikama zapošljavanja, obrazovanja i socijalne uključenosti te tako poduprijeti ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija u skladu s 
  člankom
   174.

| (1) | Europski parlament, Vijeće i Komisija 17. studenoga 2017. zajednički su proglasili europski stup socijalnih prava kao odgovor na socijalne izazove u Europi. Dvadeset ključnih načela stupa podijeljeno je u tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada; pravedni radni uvjeti; socijalna zaštita i uključenost. Tih dvadeset načela europskog stupa socijalnih prava trebalo bi poslužiti kao smjernice za djelovanja u okviru Europskog socijalnog fonda plus (ESF+). Kako bi se pridonijelo provedbi europskog stupa socijalnih prava, ESF-om plus trebala bi se podupirati ulaganja u ljude i sustave u politikama zapošljavanja,
  javnih usluga, zdravstva,
  obrazovanja i socijalne uključenosti te tako poduprijeti ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija u skladu s 
  člancima
   174.
  i 175. UFEU-a. Pri svim djelovanjima u okviru ESF-a plus treba poštovati Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te voditi računa o Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom, čije su stranke Europska unija i sve njezine države članice. |
| --- | --- |

(1)

Europski parlament, Vijeće i Komisija 17. studenoga 2017. zajednički su proglasili europski stup socijalnih prava kao odgovor na socijalne izazove u Europi. Dvadeset ključnih načela stupa podijeljeno je u tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada; pravedni radni uvjeti; socijalna zaštita i uključenost. Tih dvadeset načela europskog stupa socijalnih prava trebalo bi poslužiti kao smjernice za djelovanja u okviru Europskog socijalnog fonda plus (ESF+). Kako bi se pridonijelo provedbi europskog stupa socijalnih prava, ESF-om plus trebala bi se podupirati ulaganja u ljude i sustave u politikama zapošljavanja,
  javnih usluga, zdravstva,
  obrazovanja i socijalne uključenosti te tako poduprijeti ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija u skladu s 
  člancima
   174.
  i 175. UFEU-a. Pri svim djelovanjima u okviru ESF-a plus treba poštovati Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te voditi računa o Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom, čije su stranke Europska unija i sve njezine države članice.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | UFEU-a. Na razini Unije europski semestar koordinacije europskih politika okvir je za utvrđivanje nacionalnih prioriteta reformi i praćenje njihove provedbe. Države članice izrađuju vlastite višegodišnje strategije ulaganja za potporu tim prioritetima reformi. Te bi se strategije trebale predstaviti uz godišnje nacionalne programe reformi radi utvrđivanja i koordinacije prioritetnih projekata ulaganja koji trebaju potporu u obliku nacionalnih sredstava i/ili sredstava Unije. Trebale bi služiti i usklađenoj upotrebi sredstava Unije i povećanju dodane vrijednosti financijske potpore koja se dobiva prije svega iz programa koje podupire Unija u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, europske funkcije stabilizacije ulaganja i fonda InvestEU, prema potrebi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

UFEU-a. Na razini Unije europski semestar koordinacije europskih politika okvir je za utvrđivanje nacionalnih prioriteta reformi i praćenje njihove provedbe. Države članice izrađuju vlastite višegodišnje strategije ulaganja za potporu tim prioritetima reformi. Te bi se strategije trebale predstaviti uz godišnje nacionalne programe reformi radi utvrđivanja i koordinacije prioritetnih projekata ulaganja koji trebaju potporu u obliku nacionalnih sredstava i/ili sredstava Unije. Trebale bi služiti i usklađenoj upotrebi sredstava Unije i povećanju dodane vrijednosti financijske potpore koja se dobiva prije svega iz programa koje podupire Unija u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, europske funkcije stabilizacije ulaganja i fonda InvestEU, prema potrebi.

| (2) | UFEU-a. Na razini Unije europski semestar koordinacije europskih politika okvir je za utvrđivanje nacionalnih prioriteta reformi i praćenje njihove provedbe. Države članice izrađuju vlastite višegodišnje strategije ulaganja za potporu tim prioritetima reformi. Te bi se strategije trebale
  razviti u partnerstvu između nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela, uključivati rodnu perspektivu te se
  predstaviti uz godišnje nacionalne programe reformi radi utvrđivanja i koordinacije prioritetnih projekata ulaganja koji trebaju potporu u obliku nacionalnih sredstava i/ili sredstava Unije. Trebale bi služiti i usklađenoj upotrebi sredstava Unije i povećanju dodane vrijednosti financijske potpore koja se dobiva prije svega iz programa koje podupire Unija u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, europske funkcije stabilizacije ulaganja i fonda InvestEU, prema potrebi. |
| --- | --- |

(2)

UFEU-a. Na razini Unije europski semestar koordinacije europskih politika okvir je za utvrđivanje nacionalnih prioriteta reformi i praćenje njihove provedbe. Države članice izrađuju vlastite višegodišnje strategije ulaganja za potporu tim prioritetima reformi. Te bi se strategije trebale
  razviti u partnerstvu između nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela, uključivati rodnu perspektivu te se
  predstaviti uz godišnje nacionalne programe reformi radi utvrđivanja i koordinacije prioritetnih projekata ulaganja koji trebaju potporu u obliku nacionalnih sredstava i/ili sredstava Unije. Trebale bi služiti i usklađenoj upotrebi sredstava Unije i povećanju dodane vrijednosti financijske potpore koja se dobiva prije svega iz programa koje podupire Unija u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, europske funkcije stabilizacije ulaganja i fonda InvestEU, prema potrebi.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Vijeće je na sastanku [...] donijelo revidirane smjernice za politike zapošljavanja država članica izmijenjene kako bi se
  tekst uskladio
  s načelima europskog stupa socijalnih prava radi
  poboljšanja konkurentnosti Europe te kako bi Europa postala privlačnija za ulaganja, otvaranje radnih mjesta i poticanje socijalne kohezije
  . Radi osiguravanja potpunog usklađivanja ESF-a plus s ciljevima
  tih
  smjernica
  , posebno u vezi sa zapošljavanjem
  ,
  obrazovanjem, osposobljavanjem i borbom protiv socijalne isključenosti, siromaštva i diskriminacije, ESF-om
  plus
  trebala bi se pružiti potpora državama članicama, uzimanjem u obzir relevantnih integriranih smjernica, relevantnih preporuka
  po državama članicama
  donesenih
  u skladu s člankom 
  121
  . stavkom 
  2
  . i člankom 
  148
  . stavkom 
  4
  . UFEU-a te
  prema potrebi
  , na nacionalnoj razini, nacionalnih programa reformi koji se temelje na nacionalnim strategijama. ESF+ trebao bi pridonijeti i relevantnim aspektima provedbe ključnih inicijativa i aktivnosti Unije, posebice Programa vještina za Europu i europskog prostora obrazovanja, relevantnih preporuka Vijeća i drugih inicijativa poput
  Garancije za mlade
  , Oblika usavršavanja
  i
  integracije dugotrajno nezaposlenih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Vijeće je na sastanku [...] donijelo revidirane smjernice za politike zapošljavanja država članica izmijenjene kako bi se
  tekst uskladio
  s načelima europskog stupa socijalnih prava radi
  poboljšanja konkurentnosti Europe te kako bi Europa postala privlačnija za ulaganja, otvaranje radnih mjesta i poticanje socijalne kohezije
  . Radi osiguravanja potpunog usklađivanja ESF-a plus s ciljevima
  tih
  smjernica
  , posebno u vezi sa zapošljavanjem
  ,
  obrazovanjem, osposobljavanjem i borbom protiv socijalne isključenosti, siromaštva i diskriminacije, ESF-om
  plus
  trebala bi se pružiti potpora državama članicama, uzimanjem u obzir relevantnih integriranih smjernica, relevantnih preporuka
  po državama članicama
  donesenih
  u skladu s člankom 
  121
  . stavkom 
  2
  . i člankom 
  148
  . stavkom 
  4
  . UFEU-a te
  prema potrebi
  , na nacionalnoj razini, nacionalnih programa reformi koji se temelje na nacionalnim strategijama. ESF+ trebao bi pridonijeti i relevantnim aspektima provedbe ključnih inicijativa i aktivnosti Unije, posebice Programa vještina za Europu i europskog prostora obrazovanja, relevantnih preporuka Vijeća i drugih inicijativa poput
  Garancije za mlade
  , Oblika usavršavanja
  i
  integracije dugotrajno nezaposlenih.

| (3) | Vijeće je u skladu s člankom 148. stavkom 2. UFEU-a donijelo smjernice za politike zapošljavanja država članica, točnije: povećanje potražnje za radnom snagom, poboljšanje ponude radne snage: pristup zapošljavanju, vještine i kompetencije, poboljšanje funkcioniranja tržišta rada i učinkovitosti socijalnog dijaloga te promicanje jednakih mogućnosti za sve, poticanje socijalne uključenosti i borbe protiv siromaštva, uključujući poboljšane javne usluge u zdravstvenom i drugim sektorima, koje zajedno s općim gospodarskim smjernicama usvojenima u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a čine integrirane smjernice na kojima se temelji strategija Europa 2020. Vijeće je
  na sastanku [...] donijelo revidirane smjernice za politike zapošljavanja država članica izmijenjene kako bi
  ih
  se
  uskladilo
  s načelima europskog stupa socijalnih prava radi
  poticanja otvaranja radnih mjesta i socijalne kohezije, čime se poboljšava konkurentnost Europe te se Unija čini privlačnijom za ulaganja
  . Radi osiguravanja potpunog usklađivanja ESF-a plus s ciljevima smjernica
  za politike zapošljavanja
  ,
  države članice trebaju planirati potporu u okviru ESF-a
  plus
  koja je za njih relevantna, vodeći računa o tim smjernicama kao i o relevantnim preporukama
  po državama članicama
  donesenima
  u skladu s člankom 
  148
  . stavkom 
  4
  . i člankom 
  121
  . stavkom 
  2
  . UFEU-a te, na nacionalnoj razini,
  zapošljavanju i socijalnim aspektima
  nacionalnih programa reformi koji se temelje na nacionalnim strategijama. ESF+ trebao bi pridonijeti i relevantnim aspektima provedbe ključnih inicijativa i aktivnosti Unije, posebice Programa vještina za Europu i europskog prostora obrazovanja, relevantnih preporuka Vijeća i drugih inicijativa poput
  Ulaganje u djecu: prekidanje kruga nepovoljnog položaja
  , Oblika usavršavanja, Integracije dugotrajno nezaposlenih
  , Kvalitativnog okvira za stažiranje i pripravništvo te Akcijskog plana za integraciju državljana trećih zemalja
  . |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je u skladu s člankom 148. stavkom 2. UFEU-a donijelo smjernice za politike zapošljavanja država članica, točnije: povećanje potražnje za radnom snagom, poboljšanje ponude radne snage: pristup zapošljavanju, vještine i kompetencije, poboljšanje funkcioniranja tržišta rada i učinkovitosti socijalnog dijaloga te promicanje jednakih mogućnosti za sve, poticanje socijalne uključenosti i borbe protiv siromaštva, uključujući poboljšane javne usluge u zdravstvenom i drugim sektorima, koje zajedno s općim gospodarskim smjernicama usvojenima u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a čine integrirane smjernice na kojima se temelji strategija Europa 2020. Vijeće je
  na sastanku [...] donijelo revidirane smjernice za politike zapošljavanja država članica izmijenjene kako bi
  ih
  se
  uskladilo
  s načelima europskog stupa socijalnih prava radi
  poticanja otvaranja radnih mjesta i socijalne kohezije, čime se poboljšava konkurentnost Europe te se Unija čini privlačnijom za ulaganja
  . Radi osiguravanja potpunog usklađivanja ESF-a plus s ciljevima smjernica
  za politike zapošljavanja
  ,
  države članice trebaju planirati potporu u okviru ESF-a
  plus
  koja je za njih relevantna, vodeći računa o tim smjernicama kao i o relevantnim preporukama
  po državama članicama
  donesenima
  u skladu s člankom 
  148
  . stavkom 
  4
  . i člankom 
  121
  . stavkom 
  2
  . UFEU-a te, na nacionalnoj razini,
  zapošljavanju i socijalnim aspektima
  nacionalnih programa reformi koji se temelje na nacionalnim strategijama. ESF+ trebao bi pridonijeti i relevantnim aspektima provedbe ključnih inicijativa i aktivnosti Unije, posebice Programa vještina za Europu i europskog prostora obrazovanja, relevantnih preporuka Vijeća i drugih inicijativa poput
  Ulaganje u djecu: prekidanje kruga nepovoljnog položaja
  , Oblika usavršavanja, Integracije dugotrajno nezaposlenih
  , Kvalitativnog okvira za stažiranje i pripravništvo te Akcijskog plana za integraciju državljana trećih zemalja
  .

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Vijeće je 20. lipnja 2017. poduprlo Unijin odgovor na Program održivog razvoja UN-a do 2030. – održiva europska budućnost. Vijeće je naglasilo važnost uravnoteženog i integriranog ostvarenja održivog razvoja u tri dimenzije (gospodarska, socijalna i dimenzija okoliša). Ključno je da se održivi razvoj uključi u sve unutarnje i vanjske politike Unije i da Unija bude ambiciozna u primjeni politika za rješavanje globalnih izazova. Vijeće je podržalo Komunikaciju Komisije pod nazivom „Budući koraci za održivu europsku budućnost” od 22. studenoga 2016. kao prvi korak u uključivanju ciljeva održivog razvoja u ostala područja i primjeni održivog razvoja kao temeljnog vodećeg načela za sve politike Unije, među ostalim putem instrumenata financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Vijeće je 20. lipnja 2017. poduprlo Unijin odgovor na Program održivog razvoja UN-a do 2030. – održiva europska budućnost. Vijeće je naglasilo važnost uravnoteženog i integriranog ostvarenja održivog razvoja u tri dimenzije (gospodarska, socijalna i dimenzija okoliša). Ključno je da se održivi razvoj uključi u sve unutarnje i vanjske politike Unije i da Unija bude ambiciozna u primjeni politika za rješavanje globalnih izazova. Vijeće je podržalo Komunikaciju Komisije pod nazivom „Budući koraci za održivu europsku budućnost” od 22. studenoga 2016. kao prvi korak u uključivanju ciljeva održivog razvoja u ostala područja i primjeni održivog razvoja kao temeljnog vodećeg načela za sve politike Unije, među ostalim putem instrumenata financiranja.

| (4) | Vijeće je 20. lipnja 2017. poduprlo Unijin odgovor na Program održivog razvoja UN-a do 2030. – održiva europska budućnost. Vijeće je naglasilo važnost uravnoteženog i integriranog ostvarenja održivog razvoja u tri dimenzije (gospodarska, socijalna i dimenzija okoliša). Ključno je da se održivi razvoj uključi u sve unutarnje i vanjske politike Unije i da Unija bude ambiciozna u primjeni politika za rješavanje globalnih izazova. Vijeće je podržalo Komunikaciju Komisije pod nazivom „Budući koraci za održivu europsku budućnost” od 22. studenoga 2016. kao prvi korak u uključivanju ciljeva održivog razvoja u ostala područja i primjeni održivog razvoja kao temeljnog vodećeg načela za sve politike Unije, među ostalim putem instrumenata financiranja.
  ESF+ trebalo bi se pridonijeti provedbi ciljeva održivog razvoja tako da se, među ostalim, iskorijene ekstremni oblici siromaštva (cilj 1.), promiču kvalitetno i uključivo obrazovanje (cilj 4.), promiče rodna ravnopravnost (cilj 5.), promiču kontinuiran, uključiv i održiv gospodarski rast, puno i produktivno zapošljavanje i pristojna radna mjesta za sve (cilj 8.), smanji nejednakost (cilj 10.). |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 20. lipnja 2017. poduprlo Unijin odgovor na Program održivog razvoja UN-a do 2030. – održiva europska budućnost. Vijeće je naglasilo važnost uravnoteženog i integriranog ostvarenja održivog razvoja u tri dimenzije (gospodarska, socijalna i dimenzija okoliša). Ključno je da se održivi razvoj uključi u sve unutarnje i vanjske politike Unije i da Unija bude ambiciozna u primjeni politika za rješavanje globalnih izazova. Vijeće je podržalo Komunikaciju Komisije pod nazivom „Budući koraci za održivu europsku budućnost” od 22. studenoga 2016. kao prvi korak u uključivanju ciljeva održivog razvoja u ostala područja i primjeni održivog razvoja kao temeljnog vodećeg načela za sve politike Unije, među ostalim putem instrumenata financiranja.
  ESF+ trebalo bi se pridonijeti provedbi ciljeva održivog razvoja tako da se, među ostalim, iskorijene ekstremni oblici siromaštva (cilj 1.), promiču kvalitetno i uključivo obrazovanje (cilj 4.), promiče rodna ravnopravnost (cilj 5.), promiču kontinuiran, uključiv i održiv gospodarski rast, puno i produktivno zapošljavanje i pristojna radna mjesta za sve (cilj 8.), smanji nejednakost (cilj 10.).

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Unija i njezine države članice, imajući na umu Europsku socijalnu povelju, potpisanu u Torinu 18. listopada 1961., među svojim ciljevima trebaju imati promicanje zapošljavanja, bolje životne i radne uvjete, u cilju trajno visokih razina zapošljavanja i borbe protiv isključenosti, u skladu s člankom 151. UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Unija i njezine države članice, imajući na umu Europsku socijalnu povelju, potpisanu u Torinu 18. listopada 1961., među svojim ciljevima trebaju imati promicanje zapošljavanja, bolje životne i radne uvjete, u cilju trajno visokih razina zapošljavanja i borbe protiv isključenosti, u skladu s člankom 151. UFEU-a.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4b) | Brojni socijalni izazovi i dalje su prisutni u europskom društvu. Više od 100 milijuna građana živi u opasnosti od siromaštva ili socijalne isključenosti, nezaposlenost mladih i dalje je više nego dvostruko veća od ukupne stope nezaposlenosti te je potrebna bolja integracija državljana trećih zemalja. Ti izazovi ne samo da ugrožavaju dobrobit građana na koje neposredno utječu, već i stvaraju gospodarski i socijalni pritisak na cijelo europsko društvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4b)

Brojni socijalni izazovi i dalje su prisutni u europskom društvu. Više od 100 milijuna građana živi u opasnosti od siromaštva ili socijalne isključenosti, nezaposlenost mladih i dalje je više nego dvostruko veća od ukupne stope nezaposlenosti te je potrebna bolja integracija državljana trećih zemalja. Ti izazovi ne samo da ugrožavaju dobrobit građana na koje neposredno utječu, već i stvaraju gospodarski i socijalni pritisak na cijelo europsko društvo.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Unija se suočava sa strukturnim izazovima koji proizlaze iz gospodarske globalizacije, upravljanja migracijskim tokovima i 
  povećanih sigurnosnih prijetnji
  ,
  prelaska na čistu energiju
  , tehnoloških promjena i sve
  starije
  radne snage te sve većih manjaka vještina i radne snage u nekim sektorima i regijama, koje posebice osjećaju MSP-ovi. Uzimajući u obzir promjenjivu stvarnost svijeta rada, Unija bi se trebala pripremiti na trenutačne i buduće izazove ulaganjem u odgovarajuće vještine, uključivijim rastom te poboljšanjem politika zapošljavanja i socijalnih politika, među ostalim u pogledu mobilnosti radne snage. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Unija se suočava sa strukturnim izazovima koji proizlaze iz gospodarske globalizacije, upravljanja migracijskim tokovima i 
  povećanih sigurnosnih prijetnji
  ,
  prelaska na čistu energiju
  , tehnoloških promjena i sve
  starije
  radne snage te sve većih manjaka vještina i radne snage u nekim sektorima i regijama, koje posebice osjećaju MSP-ovi. Uzimajući u obzir promjenjivu stvarnost svijeta rada, Unija bi se trebala pripremiti na trenutačne i buduće izazove ulaganjem u odgovarajuće vještine, uključivijim rastom te poboljšanjem politika zapošljavanja i socijalnih politika, među ostalim u pogledu mobilnosti radne snage.

| (5) | Unija se suočava sa strukturnim izazovima koji proizlaze iz gospodarske globalizacije,
  društvenih nejednakosti,
  upravljanja migracijskim tokovima i 
  povezanih izazova integracije
  ,
  čiste energije i pravednog prijelaza
  , tehnoloških promjena
  , demografskog pada, nezaposlenosti općenito i nezaposlenosti mladih,
  i sve
  starijeg društva i
  radne snage te sve većih manjaka vještina i radne snage u nekim sektorima i regijama, koje posebice osjećaju MSP-ovi. Uzimajući u obzir promjenjivu stvarnost svijeta rada, Unija bi se trebala pripremiti na trenutačne i buduće izazove ulaganjem u odgovarajuće vještine,
  obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje
  uključivijim rastom te poboljšanjem
  kompetencija i znanja,
  politika zapošljavanja i socijalnih politika, među ostalim u pogledu mobilnosti radne snage
  u Uniji i rješavanja problema sve većih zdravstvenih nejednakosti između i unutar država članica
  . |
| --- | --- |

(5)

Unija se suočava sa strukturnim izazovima koji proizlaze iz gospodarske globalizacije,
  društvenih nejednakosti,
  upravljanja migracijskim tokovima i 
  povezanih izazova integracije
  ,
  čiste energije i pravednog prijelaza
  , tehnoloških promjena
  , demografskog pada, nezaposlenosti općenito i nezaposlenosti mladih,
  i sve
  starijeg društva i
  radne snage te sve većih manjaka vještina i radne snage u nekim sektorima i regijama, koje posebice osjećaju MSP-ovi. Uzimajući u obzir promjenjivu stvarnost svijeta rada, Unija bi se trebala pripremiti na trenutačne i buduće izazove ulaganjem u odgovarajuće vještine,
  obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje
  uključivijim rastom te poboljšanjem
  kompetencija i znanja,
  politika zapošljavanja i socijalnih politika, među ostalim u pogledu mobilnosti radne snage
  u Uniji i rješavanja problema sve većih zdravstvenih nejednakosti između i unutar država članica
  .

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Uredbom (EU) br. [...] uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fonda za azil i migracije (FAMI), Fonda za unutarnju sigurnost (FUS) i Instrumenta za upravljanje granicama i vize kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama te ponajprije utvrđuju ciljevi politika i pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode pod podijeljenim upravljanjem. Stoga je nužno da se utvrde opći ciljevi ESF-a plus i posebne odredbe o vrsti aktivnosti koje se mogu financirati iz ESF-a plus. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Uredbom (EU) br. [...] uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fonda za azil i migracije (FAMI), Fonda za unutarnju sigurnost (FUS) i Instrumenta za upravljanje granicama i vize kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama te ponajprije utvrđuju ciljevi politika i pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode pod podijeljenim upravljanjem. Stoga je nužno da se utvrde opći ciljevi ESF-a plus i posebne odredbe o vrsti aktivnosti koje se mogu financirati iz ESF-a plus.

| (6) | Uredbom (EU) br. [...] uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fonda za azil i migracije (FAMI), Fonda za unutarnju sigurnost (FUS) i Instrumenta za upravljanje granicama i vize kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama te ponajprije utvrđuju ciljevi politika i pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode pod podijeljenim upravljanjem. Stoga je nužno da se utvrde opći ciljevi ESF-a plus i 
  njegova koordinacija s drugim fondovima, kao i
  posebne odredbe o vrsti aktivnosti koje se mogu financirati iz ESF-a plus. |
| --- | --- |

(6)

Uredbom (EU) br. [...] uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fonda za azil i migracije (FAMI), Fonda za unutarnju sigurnost (FUS) i Instrumenta za upravljanje granicama i vize kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama te ponajprije utvrđuju ciljevi politika i pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode pod podijeljenim upravljanjem. Stoga je nužno da se utvrde opći ciljevi ESF-a plus i 
  njegova koordinacija s drugim fondovima, kao i
  posebne odredbe o vrsti aktivnosti koje se mogu financirati iz ESF-a plus.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Uredbom (EU, Euratom) br. [nova financijska uredba] („Financijska uredba”) utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima. Kako bi se osigurala usklađena provedba programa Unije za financiranje, Financijska uredba treba se primjenjivati na mjere koje se provode pod izravnim i neizravnim upravljanjem u okviru ESF-a plus. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Uredbom (EU, Euratom) br. [nova financijska uredba] („Financijska uredba”) utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima. Kako bi se osigurala usklađena provedba programa Unije za financiranje, Financijska uredba treba se primjenjivati na mjere koje se provode pod izravnim i neizravnim upravljanjem u okviru ESF-a plus.

| (7) | Uredbom (EU, Euratom) br. [nova financijska uredba] („Financijska uredba”) utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima
  i sinergijama između financijskih instrumenata
  . Kako bi se osigurala usklađena provedba programa Unije za financiranje, Financijska uredba treba se primjenjivati na mjere koje se provode pod izravnim i neizravnim upravljanjem u okviru ESF-a plus.
  U ovoj se Uredbi trebaju utvrditi operativni ciljevi i propisati posebne odredbe o prihvatljivim aktivnostima koje se mogu financirati iz ESF+ pod izravnim i neizravnim upravljanjem. |
| --- | --- |

(7)

Uredbom (EU, Euratom) br. [nova financijska uredba] („Financijska uredba”) utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima
  i sinergijama između financijskih instrumenata
  . Kako bi se osigurala usklađena provedba programa Unije za financiranje, Financijska uredba treba se primjenjivati na mjere koje se provode pod izravnim i neizravnim upravljanjem u okviru ESF-a plus.
  U ovoj se Uredbi trebaju utvrditi operativni ciljevi i propisati posebne odredbe o prihvatljivim aktivnostima koje se mogu financirati iz ESF+ pod izravnim i neizravnim upravljanjem.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Oblici financiranja i metode provedbe u okviru ove Uredbe trebaju se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve mjera i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik povezan s nepoštovanjem pravila. Kad je riječ o bespovratnim sredstvima, to bi se trebalo odnositi i na razmatranje upotrebe jednokratnih plaćanja, paušalnih iznosa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima kako je predviđeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. Radi provedbe mjera povezanih sa
  socioekonomskom integracijom
  državljana trećih zemalja i u skladu s člankom 88. Uredbe o zajedničkim odredbama Komisija može državama članicama nadoknaditi troškove upotrebom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova, uključujući primjenu jednokratnih iznosa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Oblici financiranja i metode provedbe u okviru ove Uredbe trebaju se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve mjera i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik povezan s nepoštovanjem pravila. Kad je riječ o bespovratnim sredstvima, to bi se trebalo odnositi i na razmatranje upotrebe jednokratnih plaćanja, paušalnih iznosa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima kako je predviđeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. Radi provedbe mjera povezanih sa
  socioekonomskom integracijom
  državljana trećih zemalja i u skladu s člankom 88. Uredbe o zajedničkim odredbama Komisija može državama članicama nadoknaditi troškove upotrebom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova, uključujući primjenu jednokratnih iznosa.

| (8) | Oblici financiranja i metode provedbe u okviru ove Uredbe trebaju se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve mjera i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik povezan s nepoštovanjem pravila. Kad je riječ o bespovratnim sredstvima, to bi se trebalo odnositi i na razmatranje upotrebe jednokratnih plaćanja, paušalnih iznosa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima kako je predviđeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. Radi provedbe mjera povezanih sa
  socioekonomskim uključenjem
  državljana trećih zemalja i u skladu s člankom 88. Uredbe o zajedničkim odredbama Komisija može državama članicama nadoknaditi troškove upotrebom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova, uključujući primjenu jednokratnih iznosa. |
| --- | --- |

(8)

Oblici financiranja i metode provedbe u okviru ove Uredbe trebaju se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve mjera i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik povezan s nepoštovanjem pravila. Kad je riječ o bespovratnim sredstvima, to bi se trebalo odnositi i na razmatranje upotrebe jednokratnih plaćanja, paušalnih iznosa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima kako je predviđeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. Radi provedbe mjera povezanih sa
  socioekonomskim uključenjem
  državljana trećih zemalja i u skladu s člankom 88. Uredbe o zajedničkim odredbama Komisija može državama članicama nadoknaditi troškove upotrebom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova, uključujući primjenu jednokratnih iznosa.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Kako bi se pojednostavnile mogućnosti financiranja i stvorile dodatne prilike za sinergije integriranim pristupom financiranju, mjere za koje su izdvajana sredstva iz Fonda europske pomoći za najpotrebitije (FEAD), Programa Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i Programa djelovanja Unije u području zdravlja trebale bi se integrirati u jedan fond, odnosno ESF+. ESF+ trebao bi stoga uključivati tri tematska područja: tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem, tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije i tematsko područje Zdravlje. To bi trebalo pridonijeti smanjenju administrativnog opterećenja povezanog s upravljanjem različitim fondovima, posebice za države članice, a istodobno bi se zadržala jednostavnija pravila za jednostavnije operacije kao što su podjela hrane i/ili osnovne materijalne pomoći. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Kako bi se pojednostavnile mogućnosti financiranja i stvorile dodatne prilike za sinergije integriranim pristupom financiranju, mjere za koje su izdvajana sredstva iz Fonda europske pomoći za najpotrebitije (FEAD), Programa Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i Programa djelovanja Unije u području zdravlja trebale bi se integrirati u jedan fond, odnosno ESF+. ESF+ trebao bi stoga uključivati tri tematska područja: tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem, tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije i tematsko područje Zdravlje. To bi trebalo pridonijeti smanjenju administrativnog opterećenja povezanog s upravljanjem različitim fondovima, posebice za države članice, a istodobno bi se zadržala jednostavnija pravila za jednostavnije operacije kao što su podjela hrane i/ili osnovne materijalne pomoći.

| (9) | Kako bi se pojednostavnile mogućnosti financiranja i stvorile dodatne prilike za sinergije integriranim pristupom financiranju, mjere za koje su izdvajana sredstva iz Fonda europske pomoći za najpotrebitije (FEAD), Programa Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i Programa djelovanja Unije u području zdravlja trebale bi se integrirati u jedan fond, odnosno ESF+. ESF+ trebao bi stoga uključivati tri tematska područja: tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem, tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije i tematsko područje Zdravlje
  pod izravnim i neizravnim upravljanjem
  . To bi trebalo pridonijeti smanjenju administrativnog opterećenja povezanog s upravljanjem različitim fondovima, posebice za države članice
  i korisnike
  , a istodobno bi se zadržala jednostavnija pravila za jednostavnije operacije kao što su podjela hrane i/ili osnovne materijalne pomoći. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se pojednostavnile mogućnosti financiranja i stvorile dodatne prilike za sinergije integriranim pristupom financiranju, mjere za koje su izdvajana sredstva iz Fonda europske pomoći za najpotrebitije (FEAD), Programa Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i Programa djelovanja Unije u području zdravlja trebale bi se integrirati u jedan fond, odnosno ESF+. ESF+ trebao bi stoga uključivati tri tematska područja: tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem, tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije i tematsko područje Zdravlje
  pod izravnim i neizravnim upravljanjem
  . To bi trebalo pridonijeti smanjenju administrativnog opterećenja povezanog s upravljanjem različitim fondovima, posebice za države članice
  i korisnike
  , a istodobno bi se zadržala jednostavnija pravila za jednostavnije operacije kao što su podjela hrane i/ili osnovne materijalne pomoći.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | S
  obzirom na to šire područje primjene ESF-a plus primjereno je predvidjeti da se ciljevi povećanja djelotvornosti tržišta rada
  i
  promicanja pristupa kvalitetnim radnim mjestima, poboljšanja pristupa i kvalitete obrazovanja i osposobljavanja te promicanja socijalne uključenosti i zdravlja, kao i 
  smanjenja
  siromaštva
  ne provode samo
  pod podijeljenim upravljanjem,
  nego i
  pod izravnim i neizravnim upravljanjem u okviru tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje za mjere potrebne na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

S
  obzirom na to šire područje primjene ESF-a plus primjereno je predvidjeti da se ciljevi povećanja djelotvornosti tržišta rada
  i
  promicanja pristupa kvalitetnim radnim mjestima, poboljšanja pristupa i kvalitete obrazovanja i osposobljavanja te promicanja socijalne uključenosti i zdravlja, kao i 
  smanjenja
  siromaštva
  ne provode samo
  pod podijeljenim upravljanjem,
  nego i
  pod izravnim i neizravnim upravljanjem u okviru tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje za mjere potrebne na razini Unije.

| (10) | Unija bi trebala doprinijeti politikama zapošljavanja država članica poticanjem suradnje i dopunjavanjem njihovih aktivnosti. S
  obzirom na to šire područje primjene ESF-a plus primjereno je predvidjeti da
  će
  se ciljevi povećanja djelotvornosti
  uključivog, otvorenog i pravednog
  tržišta rada
  za sve rodove,
  promicanja pristupa kvalitetnim radnim mjestima, poboljšanja pristupa i kvalitete obrazovanja i osposobljavanja
  , pružanja pomoći u ponovnoj integraciji u obrazovne sustave, promicanja cjeloživotnog učenja
  te promicanja socijalne uključenosti i zdravlja, kao i 
  iskorjenjivanja
  siromaštva
  , nastaviti provoditi uglavnom
  pod podijeljenim upravljanjem
  i
  ,
  gdje je primjereno, dopunjavati
  pod izravnim i neizravnim upravljanjem u okviru tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje za mjere potrebne na razini Unije. |
| --- | --- |

(10)

Unija bi trebala doprinijeti politikama zapošljavanja država članica poticanjem suradnje i dopunjavanjem njihovih aktivnosti. S
  obzirom na to šire područje primjene ESF-a plus primjereno je predvidjeti da
  će
  se ciljevi povećanja djelotvornosti
  uključivog, otvorenog i pravednog
  tržišta rada
  za sve rodove,
  promicanja pristupa kvalitetnim radnim mjestima, poboljšanja pristupa i kvalitete obrazovanja i osposobljavanja
  , pružanja pomoći u ponovnoj integraciji u obrazovne sustave, promicanja cjeloživotnog učenja
  te promicanja socijalne uključenosti i zdravlja, kao i 
  iskorjenjivanja
  siromaštva
  , nastaviti provoditi uglavnom
  pod podijeljenim upravljanjem
  i
  ,
  gdje je primjereno, dopunjavati
  pod izravnim i neizravnim upravljanjem u okviru tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje za mjere potrebne na razini Unije.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Integracijom Programa djelovanja Unije u području zdravlja u ESF+ stvorit će se sinergije između razvoja i ispitivanja inicijativa i politika radi poboljšanja djelotvornosti, otpornosti i održivosti zdravstvenih sustava u okviru tematskog područja Zdravlje programa ESF+ i njihove provedbe u državama članicama putem alata koje omogućuju druga tematska područja Uredbe o ESF-u plus. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Integracijom Programa djelovanja Unije u području zdravlja u ESF+ stvorit će se sinergije između razvoja i ispitivanja inicijativa i politika radi poboljšanja djelotvornosti, otpornosti i održivosti zdravstvenih sustava u okviru tematskog područja Zdravlje programa ESF+ i njihove provedbe u državama članicama putem alata koje omogućuju druga tematska područja Uredbe o ESF-u plus.

| (11) | Integracijom Programa djelovanja Unije u području zdravlja u ESF+ stvorit će se sinergije između razvoja i ispitivanja inicijativa i politika radi poboljšanja djelotvornosti,
  dostupnosti,
  otpornosti i održivosti zdravstvenih sustava u okviru tematskog područja Zdravlje programa ESF+ i njihove provedbe u državama članicama
  , na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini,
  putem alata koje omogućuju druga tematska područja Uredbe o ESF-u plus. |
| --- | --- |

(11)

Integracijom Programa djelovanja Unije u području zdravlja u ESF+ stvorit će se sinergije između razvoja i ispitivanja inicijativa i politika radi poboljšanja djelotvornosti,
  dostupnosti,
  otpornosti i održivosti zdravstvenih sustava u okviru tematskog područja Zdravlje programa ESF+ i njihove provedbe u državama članicama
  , na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini,
  putem alata koje omogućuju druga tematska područja Uredbe o ESF-u plus.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za ESF+.
  Dijelovi te financijske omotnice trebali bi se iskoristiti
  za
  mjere
  koje se provode pod
  izravnim
  i 
  neizravnim upravljanjem u okviru tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za ESF+.
  Dijelovi te financijske omotnice trebali bi se iskoristiti
  za
  mjere
  koje se provode pod
  izravnim
  i 
  neizravnim upravljanjem u okviru tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje
  .

| (12) | Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za ESF+.
  Njome bi se trebala utvrditi dodijeljena sredstva
  za
  aktivnosti
  koje se provode pod
  podijeljenim upravljanjem
  i 
  dodijeljena sredstva za mjere koje se provode pod izravnim i neizravnim upravljanjem
  . |
| --- | --- |

(12)

Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za ESF+.
  Njome bi se trebala utvrditi dodijeljena sredstva
  za
  aktivnosti
  koje se provode pod
  podijeljenim upravljanjem
  i 
  dodijeljena sredstva za mjere koje se provode pod izravnim i neizravnim upravljanjem
  .

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Cilj ESF-a plus trebao bi biti promicanje zapošljavanja aktivnom intervencijom koja omogućuje (re)integraciju na tržište rada, posebice mladih, dugotrajno nezaposlenih
  i
  neaktivnih,
  te
  promicanjem samozapošljavanja i socijalne ekonomije. Trebalo bi se nastojati poboljšati funkcioniranje tržišta rada podupiranjem modernizacije njegovih institucija poput javnih službi za zapošljavanje kako bi se povećao njihov kapacitet pružanja intenzivnog ciljanog savjetovanja i usmjeravanja tijekom potrage za poslom i prelaska u svijet rada te kako bi se
  poboljšala
  mobilnost radnika. Sredstvima iz ESF-a plus trebalo bi se promicati sudjelovanje žena na tržištu rada mjerama kojima se želi, među ostalim, osigurati bolja ravnoteža poslovnog i privatnog života i 
  bolji
  pristup skrbi za djecu. Trebalo bi se nastojati pružiti zdravo i prilagođeno radno okruženje kako bi se odgovorilo na zdravstvene rizike povezane s promjenjivim oblicima rada i potrebama radne snage koja stari. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Cilj ESF-a plus trebao bi biti promicanje zapošljavanja aktivnom intervencijom koja omogućuje (re)integraciju na tržište rada, posebice mladih, dugotrajno nezaposlenih
  i
  neaktivnih,
  te
  promicanjem samozapošljavanja i socijalne ekonomije. Trebalo bi se nastojati poboljšati funkcioniranje tržišta rada podupiranjem modernizacije njegovih institucija poput javnih službi za zapošljavanje kako bi se povećao njihov kapacitet pružanja intenzivnog ciljanog savjetovanja i usmjeravanja tijekom potrage za poslom i prelaska u svijet rada te kako bi se
  poboljšala
  mobilnost radnika. Sredstvima iz ESF-a plus trebalo bi se promicati sudjelovanje žena na tržištu rada mjerama kojima se želi, među ostalim, osigurati bolja ravnoteža poslovnog i privatnog života i 
  bolji
  pristup skrbi za djecu. Trebalo bi se nastojati pružiti zdravo i prilagođeno radno okruženje kako bi se odgovorilo na zdravstvene rizike povezane s promjenjivim oblicima rada i potrebama radne snage koja stari.

| (13) | Cilj ESF-a plus
  , u uskoj suradnji s državama članicama,
  trebao bi biti promicanje zapošljavanja aktivnom intervencijom koja omogućuje
  integraciju i
  (re)integraciju na tržište rada, posebice mladih, dugotrajno nezaposlenih
  , pružatelja skrbi, gospodarski
  neaktivnih
  i marginaliziranih skupina
  ,
  kao i
  promicanjem samozapošljavanja
  , poduzetništva
  i socijalne ekonomije. Trebalo bi se nastojati poboljšati
  politike zapošljavanja i
  funkcioniranje tržišta rada podupiranjem modernizacije njegovih institucija poput javnih službi za zapošljavanje kako bi se povećao njihov kapacitet pružanja intenzivnog ciljanog
  i, prema potrebi, personaliziranog
  savjetovanja i usmjeravanja tijekom potrage za poslom i prelaska u svijet rada
  , uz posebnu pozornost na marginalizirane skupine,
  te kako bi se
  olakšala
  mobilnost radnika
  i kako bi se njihove usluge pružale na nediskriminirajući način
  . Sredstvima iz ESF-a plus trebalo bi se promicati sudjelovanje žena na tržištu rada mjerama kojima se želi, među ostalim, osigurati bolja ravnoteža poslovnog i privatnog života i 
  jednostavan
  pristup
  cjenovno pristupačnoj ili besplatnoj kvalitetnoj
  skrbi za djecu
  i starije osobe i drugim visokokvalitetnim uslugama skrbi ili potpore
  . Trebalo bi se nastojati pružiti
  sigurno,
  zdravo i prilagođeno radno okruženje kako bi se odgovorilo na zdravstvene rizike povezane s 
  radom kao i
  promjenjivim oblicima rada i potrebama radne snage koja stari.
  ESF-om plus trebale bi se također podržavati mjere kojima se mladima želi olakšati prijelaz iz obrazovnog sustava na tržište rada. |
| --- | --- |

(13)

Cilj ESF-a plus
  , u uskoj suradnji s državama članicama,
  trebao bi biti promicanje zapošljavanja aktivnom intervencijom koja omogućuje
  integraciju i
  (re)integraciju na tržište rada, posebice mladih, dugotrajno nezaposlenih
  , pružatelja skrbi, gospodarski
  neaktivnih
  i marginaliziranih skupina
  ,
  kao i
  promicanjem samozapošljavanja
  , poduzetništva
  i socijalne ekonomije. Trebalo bi se nastojati poboljšati
  politike zapošljavanja i
  funkcioniranje tržišta rada podupiranjem modernizacije njegovih institucija poput javnih službi za zapošljavanje kako bi se povećao njihov kapacitet pružanja intenzivnog ciljanog
  i, prema potrebi, personaliziranog
  savjetovanja i usmjeravanja tijekom potrage za poslom i prelaska u svijet rada
  , uz posebnu pozornost na marginalizirane skupine,
  te kako bi se
  olakšala
  mobilnost radnika
  i kako bi se njihove usluge pružale na nediskriminirajući način
  . Sredstvima iz ESF-a plus trebalo bi se promicati sudjelovanje žena na tržištu rada mjerama kojima se želi, među ostalim, osigurati bolja ravnoteža poslovnog i privatnog života i 
  jednostavan
  pristup
  cjenovno pristupačnoj ili besplatnoj kvalitetnoj
  skrbi za djecu
  i starije osobe i drugim visokokvalitetnim uslugama skrbi ili potpore
  . Trebalo bi se nastojati pružiti
  sigurno,
  zdravo i prilagođeno radno okruženje kako bi se odgovorilo na zdravstvene rizike povezane s 
  radom kao i
  promjenjivim oblicima rada i potrebama radne snage koja stari.
  ESF-om plus trebale bi se također podržavati mjere kojima se mladima želi olakšati prijelaz iz obrazovnog sustava na tržište rada.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | U cilju podupiranja i oslobađanja potencijala za stvaranje radnih mjesta u socijalnoj ekonomiji, ESF+ trebao bi doprinijeti poboljšanju integracije poduzeća socijalne ekonomije u nacionalnim planovima zapošljavanja i socijalnih inovacija, kao i u njihovim nacionalnim programima reformi. Definicija poduzeća socijalne ekonomije trebala bi slijediti definicije iz zakona o socijalnoj ekonomiji država članica i zaključaka Vijeća od 7. prosinca 2015. o promicanju socijalne ekonomije kao ključnog pokretača gospodarskog i društvenog razvoja u Europi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

U cilju podupiranja i oslobađanja potencijala za stvaranje radnih mjesta u socijalnoj ekonomiji, ESF+ trebao bi doprinijeti poboljšanju integracije poduzeća socijalne ekonomije u nacionalnim planovima zapošljavanja i socijalnih inovacija, kao i u njihovim nacionalnim programima reformi. Definicija poduzeća socijalne ekonomije trebala bi slijediti definicije iz zakona o socijalnoj ekonomiji država članica i zaključaka Vijeća od 7. prosinca 2015. o promicanju socijalne ekonomije kao ključnog pokretača gospodarskog i društvenog razvoja u Europi.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Sredstvima iz ESF-a plus trebala bi se
  pružiti
  potpora
  za poboljšanje kvalitete, djelotvornosti i relevantnosti sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada kako bi se olakšalo stjecanje ključnih kompetencija, posebice u pogledu digitalnih vještina koje svatko treba imati za osobno ispunjenje i razvoj, zaposlenje, socijalnu uključenost i aktivno građanstvo. ESF+
  bi trebao
  pomoći u napretku u obrazovanju i osposobljavanju te prelasku u svijet rada, podupirati cjeloživotno učenje i zapošljivost te pridonijeti konkurentnosti, društvenim i ekonomskim inovacijama podupiranjem prilagodljivih i održivih inicijativa u tim područjima. To bi se moglo postići, primjerice, učenjem kroz rad i naukovanjem, cjeloživotnim usmjeravanjem, predviđanjem vještina u suradnji
  s industrijom
  , ažuriranim materijalima za osposobljavanje, projekcijama i praćenjem osoba s diplomom, osposobljavanjem predavača, vrednovanjem ishoda učenja i priznavanjem kvalifikacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Sredstvima iz ESF-a plus trebala bi se
  pružiti
  potpora
  za poboljšanje kvalitete, djelotvornosti i relevantnosti sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada kako bi se olakšalo stjecanje ključnih kompetencija, posebice u pogledu digitalnih vještina koje svatko treba imati za osobno ispunjenje i razvoj, zaposlenje, socijalnu uključenost i aktivno građanstvo. ESF+
  bi trebao
  pomoći u napretku u obrazovanju i osposobljavanju te prelasku u svijet rada, podupirati cjeloživotno učenje i zapošljivost te pridonijeti konkurentnosti, društvenim i ekonomskim inovacijama podupiranjem prilagodljivih i održivih inicijativa u tim područjima. To bi se moglo postići, primjerice, učenjem kroz rad i naukovanjem, cjeloživotnim usmjeravanjem, predviđanjem vještina u suradnji
  s industrijom
  , ažuriranim materijalima za osposobljavanje, projekcijama i praćenjem osoba s diplomom, osposobljavanjem predavača, vrednovanjem ishoda učenja i priznavanjem kvalifikacija.

| (14) | S obzirom na to da je ESF+ vodeći instrument Unije usmjeren na zapošljavanje, vještine i socijalnu uključenost, ključno je da može doprinijeti socijalnoj, ekonomskoj i teritorijalnoj koheziji u svim dijelovima Unije. U tu svrhu trebao bi
  pružiti
  potporu
  za poboljšanje kvalitete
  , nediskriminacije, dostupnosti, uključivosti
  , djelotvornosti i relevantnosti sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada kako bi se olakšalo stjecanje ključnih kompetencija, posebice u pogledu
  jezičnih, poduzetničkih i
  digitalnih vještina
  , uključujući zaštitu podataka i vještine upravljanja informacijama,
  koje svatko treba imati za osobno ispunjenje i razvoj, zaposlenje, socijalnu uključenost i aktivno građanstvo.
  U slučaju dugotrajno nezaposlenih osoba i osoba koje dolaze s nepovoljnog društvenog položaja posebna bi se pažnja trebala posvetiti njihovu ohrabrivanju.
  ESF+
  trebao bi
  pomoći u napretku u obrazovanju i osposobljavanju te prelasku u svijet rada
  i ponovnoj integraciji na tržište rada
  , podupirati cjeloživotno učenje i zapošljivost
  za sve
  te pridonijeti
  uključivosti,
  konkurentnosti,
  smanjenju horizontalne i vertikalne segregacije te
  društvenim i ekonomskim inovacijama podupiranjem prilagodljivih i održivih inicijativa u tim područjima. To bi se moglo postići, primjerice,
  ulaganjima u strukovno obrazovanje,
  učenjem kroz rad i naukovanjem,
  fokusiranjem posebno na dokazani dvojni sustav kojim se kombiniraju poučavanje i radno iskustvo,
  cjeloživotnim usmjeravanjem, predviđanjem vještina u suradnji
  sa socijalnim partnerima
  , ažuriranim materijalima za osposobljavanje, projekcijama i praćenjem osoba s diplomom, osposobljavanjem predavača,
  potporom za informalno i neformalno učenje,
  vrednovanjem ishoda učenja i priznavanjem kvalifikacija.
  ESF+ trebao bi promicati pristup manjina nastavničkoj struci s ciljem bolje integracije marginaliziranih skupina kao što su Romi, manjine i migranti. |
| --- | --- |

(14)

S obzirom na to da je ESF+ vodeći instrument Unije usmjeren na zapošljavanje, vještine i socijalnu uključenost, ključno je da može doprinijeti socijalnoj, ekonomskoj i teritorijalnoj koheziji u svim dijelovima Unije. U tu svrhu trebao bi
  pružiti
  potporu
  za poboljšanje kvalitete
  , nediskriminacije, dostupnosti, uključivosti
  , djelotvornosti i relevantnosti sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada kako bi se olakšalo stjecanje ključnih kompetencija, posebice u pogledu
  jezičnih, poduzetničkih i
  digitalnih vještina
  , uključujući zaštitu podataka i vještine upravljanja informacijama,
  koje svatko treba imati za osobno ispunjenje i razvoj, zaposlenje, socijalnu uključenost i aktivno građanstvo.
  U slučaju dugotrajno nezaposlenih osoba i osoba koje dolaze s nepovoljnog društvenog položaja posebna bi se pažnja trebala posvetiti njihovu ohrabrivanju.
  ESF+
  trebao bi
  pomoći u napretku u obrazovanju i osposobljavanju te prelasku u svijet rada
  i ponovnoj integraciji na tržište rada
  , podupirati cjeloživotno učenje i zapošljivost
  za sve
  te pridonijeti
  uključivosti,
  konkurentnosti,
  smanjenju horizontalne i vertikalne segregacije te
  društvenim i ekonomskim inovacijama podupiranjem prilagodljivih i održivih inicijativa u tim područjima. To bi se moglo postići, primjerice,
  ulaganjima u strukovno obrazovanje,
  učenjem kroz rad i naukovanjem,
  fokusiranjem posebno na dokazani dvojni sustav kojim se kombiniraju poučavanje i radno iskustvo,
  cjeloživotnim usmjeravanjem, predviđanjem vještina u suradnji
  sa socijalnim partnerima
  , ažuriranim materijalima za osposobljavanje, projekcijama i praćenjem osoba s diplomom, osposobljavanjem predavača,
  potporom za informalno i neformalno učenje,
  vrednovanjem ishoda učenja i priznavanjem kvalifikacija.
  ESF+ trebao bi promicati pristup manjina nastavničkoj struci s ciljem bolje integracije marginaliziranih skupina kao što su Romi, manjine i migranti.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | ESF+ trebao bi pružiti potporu mjerama koje su uključene u nacionalne planove država članica u cilju iskorjenjivanja energetskog siromaštva i promicanja energetske učinkovitosti u zgradama s kućanstvima u osjetljivom položaju, uključujući ona zahvaćena energetskim siromaštvom i, kada je to primjereno, socijalne stanove, u skladu s komunikacijom Komisije pod naslovom „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” i u skladu s Uredbom (XX/XX) Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom i Direktivom (XX/XX) Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

ESF+ trebao bi pružiti potporu mjerama koje su uključene u nacionalne planove država članica u cilju iskorjenjivanja energetskog siromaštva i promicanja energetske učinkovitosti u zgradama s kućanstvima u osjetljivom položaju, uključujući ona zahvaćena energetskim siromaštvom i, kada je to primjereno, socijalne stanove, u skladu s komunikacijom Komisije pod naslovom „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” i u skladu s Uredbom (XX/XX) Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom i Direktivom (XX/XX) Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14b) | U budućnosti bi dodjela sredstava iz ESF-a + trebala biti uvjetovana pružanjem dokaza o efektivnom sudjelovanju u projektima za uvođenje ili poboljšanje, u kontekstu Garancije za mlade, dvojnog sustava u kojem se kombiniraju poučavanje i radno iskustvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14b)

U budućnosti bi dodjela sredstava iz ESF-a + trebala biti uvjetovana pružanjem dokaza o efektivnom sudjelovanju u projektima za uvođenje ili poboljšanje, u kontekstu Garancije za mlade, dvojnog sustava u kojem se kombiniraju poučavanje i radno iskustvo.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Potpora iz ESF-a plus trebala bi se iskoristiti za promicanje jednakog pristupa za sve, posebice za skupine u nepovoljnom položaju, kvalitetnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju bez segregacije, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja preko općeg i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja do tercijarnog obrazovanja, obrazovanja i učenja odraslih, te time potaknuti propusnost između sektora obrazovanja i osposobljavanja, spriječiti rano napuštanje školovanja, poboljšati zdravstvenu pismenost, ojačati veze s neformalnim i informalnim učenjem te olakšati mobilnost u svrhu učenja za sve. U tom kontekstu trebale bi se
  podupirati
  sinergije s programom Erasmus
  , prije svega
  kako bi se
  olakšalo sudjelovanje učenika
  u nepovoljnom položaju u mobilnosti u svrhu učenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Potpora iz ESF-a plus trebala bi se iskoristiti za promicanje jednakog pristupa za sve, posebice za skupine u nepovoljnom položaju, kvalitetnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju bez segregacije, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja preko općeg i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja do tercijarnog obrazovanja, obrazovanja i učenja odraslih, te time potaknuti propusnost između sektora obrazovanja i osposobljavanja, spriječiti rano napuštanje školovanja, poboljšati zdravstvenu pismenost, ojačati veze s neformalnim i informalnim učenjem te olakšati mobilnost u svrhu učenja za sve. U tom kontekstu trebale bi se
  podupirati
  sinergije s programom Erasmus
  , prije svega
  kako bi se
  olakšalo sudjelovanje učenika
  u nepovoljnom položaju u mobilnosti u svrhu učenja.

| (15) | Potpora iz ESF-a plus trebala bi se iskoristiti za promicanje jednakog pristupa za sve, posebice za skupine u nepovoljnom položaju, kvalitetnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju bez segregacije, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja
  (s posebnim naglaskom na djecu koja dolaze iz nepovoljne društvene situacije, kao što su djeca zbrinuta u institucijama i djeca koja žive u beskućništvu)
  preko općeg i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja
  te ponovne integracije u obrazovni sustav
  do tercijarnog obrazovanja, obrazovanja i učenja odraslih, te time
  spriječiti prenošenje siromaštva kroz generacije,
  potaknuti propusnost između sektora obrazovanja i osposobljavanja,
  smanjiti i
  spriječiti rano napuštanje školovanja
  i socijalnu isključenost
  , poboljšati zdravstvenu pismenost, ojačati veze s neformalnim i informalnim učenjem te olakšati mobilnost u svrhu učenja za sve.
  Ti oblici neformalnog učenja ne bi trebali zamijeniti pristup redovitom obrazovanju, osobito predškolskom i osnovnoškolskom.
  U tom kontekstu trebale bi se
  stvoriti
  sinergije
  , komplementarnost i usklađenost politike
  s programom Erasmus kako bi se
  na odgovarajući način i aktivno pristupilo učenicima
  u nepovoljnom položaju
  i pripremilo ih na iskustva mobilnosti u inozemstvu te kako bi
  u 
  većoj mjeri sudjelovali u prekograničnoj
  mobilnosti u svrhu učenja. |
| --- | --- |

(15)

Potpora iz ESF-a plus trebala bi se iskoristiti za promicanje jednakog pristupa za sve, posebice za skupine u nepovoljnom položaju, kvalitetnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju bez segregacije, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja
  (s posebnim naglaskom na djecu koja dolaze iz nepovoljne društvene situacije, kao što su djeca zbrinuta u institucijama i djeca koja žive u beskućništvu)
  preko općeg i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja
  te ponovne integracije u obrazovni sustav
  do tercijarnog obrazovanja, obrazovanja i učenja odraslih, te time
  spriječiti prenošenje siromaštva kroz generacije,
  potaknuti propusnost između sektora obrazovanja i osposobljavanja,
  smanjiti i
  spriječiti rano napuštanje školovanja
  i socijalnu isključenost
  , poboljšati zdravstvenu pismenost, ojačati veze s neformalnim i informalnim učenjem te olakšati mobilnost u svrhu učenja za sve.
  Ti oblici neformalnog učenja ne bi trebali zamijeniti pristup redovitom obrazovanju, osobito predškolskom i osnovnoškolskom.
  U tom kontekstu trebale bi se
  stvoriti
  sinergije
  , komplementarnost i usklađenost politike
  s programom Erasmus kako bi se
  na odgovarajući način i aktivno pristupilo učenicima
  u nepovoljnom položaju
  i pripremilo ih na iskustva mobilnosti u inozemstvu te kako bi
  u 
  većoj mjeri sudjelovali u prekograničnoj
  mobilnosti u svrhu učenja.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | Potpora u okviru prioriteta ulaganja „lokalni razvoj pod vodstvom zajednice” doprinosi ciljevima utvrđenima ovom Uredbom. Strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice koje dobivaju potporu iz ESF-a plus trebale bi biti uključive u odnosu na osobe u nepovoljnom položaju koje žive na zadanom području, kako u pogledu upravljanja lokalnim akcijskim skupinama, tako i u pogledu sadržaja strategije. ESF-om se trebaju moći podupirati strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice u urbanim i ruralnim područjima te integrirana teritorijalna ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

Potpora u okviru prioriteta ulaganja „lokalni razvoj pod vodstvom zajednice” doprinosi ciljevima utvrđenima ovom Uredbom. Strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice koje dobivaju potporu iz ESF-a plus trebale bi biti uključive u odnosu na osobe u nepovoljnom položaju koje žive na zadanom području, kako u pogledu upravljanja lokalnim akcijskim skupinama, tako i u pogledu sadržaja strategije. ESF-om se trebaju moći podupirati strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice u urbanim i ruralnim područjima te integrirana teritorijalna ulaganja.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15b) | Dodana vrijednost kohezijske politike Unije posebno je sadržana u pristupu koji uključuje teritorijalnu dimenziju uz usmjerenost na konkretna područja, višerazinskom upravljanju, višegodišnjem planiranju te zajedničkim i mjerljivim ciljevima, integriranom razvojnom pristupu i konvergenciji prema europskim standardima u administrativnim sposobnostima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15b)

Dodana vrijednost kohezijske politike Unije posebno je sadržana u pristupu koji uključuje teritorijalnu dimenziju uz usmjerenost na konkretna područja, višerazinskom upravljanju, višegodišnjem planiranju te zajedničkim i mjerljivim ciljevima, integriranom razvojnom pristupu i konvergenciji prema europskim standardima u administrativnim sposobnostima.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15c) | Komisija i države članice trebaju se pobrinuti za to da rodna ravnopravnost i integracija rodne perspektive budu obvezujuće načelo u svim fazama programiranja, od oblikovanja prioriteta operativnih programa do provedbe, praćenja i evaluacije, te da ključne aktivnosti za rodno osviještene politike primaju potporu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15c)

Komisija i države članice trebaju se pobrinuti za to da rodna ravnopravnost i integracija rodne perspektive budu obvezujuće načelo u svim fazama programiranja, od oblikovanja prioriteta operativnih programa do provedbe, praćenja i evaluacije, te da ključne aktivnosti za rodno osviještene politike primaju potporu.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15d) | ESF+ bi trebao podupirati obrazovne programe koji odraslima s niskom razinom vještina omogućuju stjecanje najmanje razine pismenosti te računanja i digitalne kompetencije u skladu s preporukom Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15d)

ESF+ bi trebao podupirati obrazovne programe koji odraslima s niskom razinom vještina omogućuju stjecanje najmanje razine pismenosti te računanja i digitalne kompetencije u skladu s preporukom Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle

   (1a)

  .

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | ESF-om plus trebale bi se promicati fleksibilne mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za sve ljude, posebice digitalne vještine i ključne razvojne tehnologije, kako bi se ljudima pružile vještine
  prilagođene
  digitalizaciji, tehnološkim promjenama, inovacijama te socijalnim i gospodarskim promjenama,
  olakšale promjene radnog mjesta
  i mobilnost te pružila potpora posebice niskokvalificiranim odraslima, u skladu s Programom vještina za Europu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

ESF-om plus trebale bi se promicati fleksibilne mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za sve ljude, posebice digitalne vještine i ključne razvojne tehnologije, kako bi se ljudima pružile vještine
  prilagođene
  digitalizaciji, tehnološkim promjenama, inovacijama te socijalnim i gospodarskim promjenama,
  olakšale promjene radnog mjesta
  i mobilnost te pružila potpora posebice niskokvalificiranim odraslima, u skladu s Programom vještina za Europu.

| (16) | ESF-om plus trebale bi se promicati fleksibilne mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za sve ljude,
  uzimajući u obzir izazove različitih skupina u nepovoljnom položaju,
  posebice
  poduzetničke i
  digitalne vještine i ključne razvojne tehnologije, kako bi se ljudima
  i lokalnim zajednicama
  pružile vještine
  , kompetencije i znanje prilagođeni
  digitalizaciji, tehnološkim promjenama, inovacijama te socijalnim i gospodarskim promjenama,
  kao što su one potaknute prijelazom na niskougljično gospodarstvo, olakšali prijelaz iz obrazovnog sustava na tržište rada
  i mobilnost te pružila potpora, posebice
  osobama s niskom razinom vještina, osobama s invaliditetom i/ili
  niskokvalificiranim odraslima, u skladu s Programom vještina za Europu
  i u koordinaciji s programom Digitalna Europa, koji služi kao njegova dopuna
  . |
| --- | --- |

(16)

ESF-om plus trebale bi se promicati fleksibilne mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za sve ljude,
  uzimajući u obzir izazove različitih skupina u nepovoljnom položaju,
  posebice
  poduzetničke i
  digitalne vještine i ključne razvojne tehnologije, kako bi se ljudima
  i lokalnim zajednicama
  pružile vještine
  , kompetencije i znanje prilagođeni
  digitalizaciji, tehnološkim promjenama, inovacijama te socijalnim i gospodarskim promjenama,
  kao što su one potaknute prijelazom na niskougljično gospodarstvo, olakšali prijelaz iz obrazovnog sustava na tržište rada
  i mobilnost te pružila potpora, posebice
  osobama s niskom razinom vještina, osobama s invaliditetom i/ili
  niskokvalificiranim odraslima, u skladu s Programom vještina za Europu
  i u koordinaciji s programom Digitalna Europa, koji služi kao njegova dopuna
  .

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Sinergije s programom Obzor Europa trebale bi osigurati da se potporom iz ESF-a plus mogu uvesti i proširiti inovativni nastavni planovi i programi koje podupire Obzor Europa kako bi se ljudima pružile vještine i kompetencije koje trebaju za poslove budućnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Sinergije s programom Obzor Europa trebale bi osigurati da se potporom iz ESF-a plus mogu uvesti i proširiti inovativni nastavni planovi i programi koje podupire Obzor Europa kako bi se ljudima pružile vještine i kompetencije koje trebaju za poslove budućnosti.

| (17) | Sinergije s programom Obzor Europa trebale bi osigurati da se potporom iz ESF-a plus mogu uvesti i proširiti inovativni nastavni planovi i programi koje podupire Obzor Europa kako bi se ljudima pružile vještine i kompetencije koje trebaju za
  svoj osobni i profesionalni razvoj i
  poslove budućnosti
  te kako bi se riješili aktualni i budući društveni izazovi. Komisija bi trebala osigurati sinergije između tematskog područja Zdravlje i programa Obzor Europa kako bi se poboljšali rezultati u području zaštite zdravlja i prevencije bolesti. |
| --- | --- |

(17)

Sinergije s programom Obzor Europa trebale bi osigurati da se potporom iz ESF-a plus mogu uvesti i proširiti inovativni nastavni planovi i programi koje podupire Obzor Europa kako bi se ljudima pružile vještine i kompetencije koje trebaju za
  svoj osobni i profesionalni razvoj i
  poslove budućnosti
  te kako bi se riješili aktualni i budući društveni izazovi. Komisija bi trebala osigurati sinergije između tematskog područja Zdravlje i programa Obzor Europa kako bi se poboljšali rezultati u području zaštite zdravlja i prevencije bolesti.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | Sinergije s programom o pravima i vrijednostima trebale bi osigurati da ESF plus omogući uključivanje u politike i povećanje obujma mjera za sprečavanje i borbu protiv diskriminacije, rasizma, ksenofobije, antisemitizma, islamofobije i drugih oblika netolerancije, kao i jamčenje posebnih mjera za sprečavanje mržnje, segregacije i stigmatizacije, uključujući vršnjačko nasilje, zlostavljanje i postupanje s nepoštovanjem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

Sinergije s programom o pravima i vrijednostima trebale bi osigurati da ESF plus omogući uključivanje u politike i povećanje obujma mjera za sprečavanje i borbu protiv diskriminacije, rasizma, ksenofobije, antisemitizma, islamofobije i drugih oblika netolerancije, kao i jamčenje posebnih mjera za sprečavanje mržnje, segregacije i stigmatizacije, uključujući vršnjačko nasilje, zlostavljanje i postupanje s nepoštovanjem.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17b) | S pomoću sinergija koje su stvorene zahvaljujući europskoj teritorijalnoj suradnji, uključujući na regionalnoj i prekograničnoj razini, uspostavljeni su projekti suradnje za poboljšanje zapošljavanja, uključivanje najranjivijih društvenih skupina stanovništva, rješavanje demografskih izazova, poboljšanje zdravstva i obrazovanja, ne samo u Uniji, nego sa zemljama u pretpristupnoj fazi i susjednim zemljama, u kojima suradnja Unije pruža dodanu vrijednost. ESF-om plus trebalo bi poboljšati financiranje takvih projekata i osigurati prijenos znanja među njima kao i zakonodavni postupak za poboljšanje europskog regulatornog okvira te poticati razmjenu dobrih praksi među teritorijima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17b)

S pomoću sinergija koje su stvorene zahvaljujući europskoj teritorijalnoj suradnji, uključujući na regionalnoj i prekograničnoj razini, uspostavljeni su projekti suradnje za poboljšanje zapošljavanja, uključivanje najranjivijih društvenih skupina stanovništva, rješavanje demografskih izazova, poboljšanje zdravstva i obrazovanja, ne samo u Uniji, nego sa zemljama u pretpristupnoj fazi i susjednim zemljama, u kojima suradnja Unije pruža dodanu vrijednost. ESF-om plus trebalo bi poboljšati financiranje takvih projekata i osigurati prijenos znanja među njima kao i zakonodavni postupak za poboljšanje europskog regulatornog okvira te poticati razmjenu dobrih praksi među teritorijima Unije.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Sredstvima iz ESF-a plus trebala bi se poduprijeti nastojanja država članica da
  smanje
  siromaštvo kako bi se prekinuo krug nepovoljnog položaja kroz generacije i promicala socijalna uključenost osiguravanjem jednakih mogućnosti za sve,
  suzbijanjem
  diskriminacije i uklanjanjem nejednakosti u području zdravlja. To podrazumijeva pokretanje niza politika koje su usmjerene na ljude u najnepovoljnijem položaju bez obzira na njihovu dob, uključujući djecu, marginalizirane zajednice poput romske zajednice i siromašnih radnika. ESF+ bi trebao promicati aktivno uključivanje ljudi udaljenih od tržišta rada kako bi se osigurala njihova socioekonomska integracija. ESF+ bi se trebao iskoristiti i za
  omogućivanje većeg,
  pravodobnog i jednakog pristupa pristupačnim, održivim i visokokvalitetnim uslugama kao što su zdravstvena i dugotrajna skrb, posebice usluge obiteljske skrbi i skrbi u zajednici. Trebao bi pridonijeti modernizaciji sustava socijalne zaštite, posebice radi promicanja njihove dostupnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Sredstvima iz ESF-a plus trebala bi se poduprijeti nastojanja država članica da
  smanje
  siromaštvo kako bi se prekinuo krug nepovoljnog položaja kroz generacije i promicala socijalna uključenost osiguravanjem jednakih mogućnosti za sve,
  suzbijanjem
  diskriminacije i uklanjanjem nejednakosti u području zdravlja. To podrazumijeva pokretanje niza politika koje su usmjerene na ljude u najnepovoljnijem položaju bez obzira na njihovu dob, uključujući djecu, marginalizirane zajednice poput romske zajednice i siromašnih radnika. ESF+ bi trebao promicati aktivno uključivanje ljudi udaljenih od tržišta rada kako bi se osigurala njihova socioekonomska integracija. ESF+ bi se trebao iskoristiti i za
  omogućivanje većeg,
  pravodobnog i jednakog pristupa pristupačnim, održivim i visokokvalitetnim uslugama kao što su zdravstvena i dugotrajna skrb, posebice usluge obiteljske skrbi i skrbi u zajednici. Trebao bi pridonijeti modernizaciji sustava socijalne zaštite, posebice radi promicanja njihove dostupnosti.

| (18) | Sredstvima iz ESF-a plus trebala bi se poduprijeti nastojanja država članica
  na svim razinama vlasti, uključujući regionalnu i lokalnu razinu,
  da
  iskorijene siromaštvo, uključujući energetsko
  siromaštvo
  , u skladu s navedenim u nedavno usvojenim propisima o upravljanju energetskom unijom [umetnuti broj Uredbe nakon objave]
  kako bi se prekinuo krug nepovoljnog položaja kroz generacije i promicala socijalna uključenost osiguravanjem jednakih mogućnosti za sve,
  uklanjanjem prepreka, borbom protiv
  diskriminacije i uklanjanjem nejednakosti u području
  društva i
  zdravlja. To podrazumijeva
  , među ostalim,
  pokretanje niza
  proaktivnih i reaktivnih
  politika
  i strategija
  koje su usmjerene na ljude u najnepovoljnijem položaju bez obzira na njihovu dob, uključujući djecu, marginalizirane zajednice poput romske zajednice
  , osoba s invaliditetom, osoba koje žive u beskućništvu, državljana trećih zemalja, uključujući migrante,
  i siromašnih radnika. ESF+ bi trebao promicati aktivno uključivanje ljudi udaljenih od tržišta rada kako bi se osigurala njihova socioekonomska integracija
  , uključujući putem usmjerene potpore socijalnoj ekonomiji. Države članice trebale bi promicati aktivnosti u okviru ESF-a + kojima se dopunjuju nacionalne mjere u skladu s preporukom Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključenju ljudi isključenih s tržišta rada

   (1a)

  , uključujući mjere za odgovarajuću potporu dohotku.
  ESF+ bi se trebao iskoristiti i za
  unaprjeđenje
  pravodobnog i jednakog pristupa pristupačnim, održivim i visokokvalitetnim uslugama kao što su zdravstvena
  skrb usmjerena na pojedinca, povezana
  i dugotrajna skrb, posebice usluge obiteljske skrbi i skrbi u zajednici
  , kao i usluge kojima se omogućava pristup pristojnom socijalnom i pristupačnom stanovanju. To uključuje usluge promicanja zdravlja i prevencije bolesti kao dio usluga primarne zdravstvene zaštite.
  Trebao bi pridonijeti modernizaciji sustava socijalne zaštite, posebice radi promicanja njihove dostupnosti
  , uključivosti i učinkovitosti u odgovoru na promjenjivu stvarnost svijeta rada. ESF-om bi se trebalo obuhvatiti i ruralno siromaštvo koje proizlazi iz specifičnih nedostataka prisutnih u ruralnim područjima, kao što su nepovoljna demografska situacija, slabo tržište rada, ograničen pristup obrazovanju i uslugama osposobljavanja ili zdravstvenim i socijalnim uslugama. |
| --- | --- |

(18)

Sredstvima iz ESF-a plus trebala bi se poduprijeti nastojanja država članica
  na svim razinama vlasti, uključujući regionalnu i lokalnu razinu,
  da
  iskorijene siromaštvo, uključujući energetsko
  siromaštvo
  , u skladu s navedenim u nedavno usvojenim propisima o upravljanju energetskom unijom [umetnuti broj Uredbe nakon objave]
  kako bi se prekinuo krug nepovoljnog položaja kroz generacije i promicala socijalna uključenost osiguravanjem jednakih mogućnosti za sve,
  uklanjanjem prepreka, borbom protiv
  diskriminacije i uklanjanjem nejednakosti u području
  društva i
  zdravlja. To podrazumijeva
  , među ostalim,
  pokretanje niza
  proaktivnih i reaktivnih
  politika
  i strategija
  koje su usmjerene na ljude u najnepovoljnijem položaju bez obzira na njihovu dob, uključujući djecu, marginalizirane zajednice poput romske zajednice
  , osoba s invaliditetom, osoba koje žive u beskućništvu, državljana trećih zemalja, uključujući migrante,
  i siromašnih radnika. ESF+ bi trebao promicati aktivno uključivanje ljudi udaljenih od tržišta rada kako bi se osigurala njihova socioekonomska integracija
  , uključujući putem usmjerene potpore socijalnoj ekonomiji. Države članice trebale bi promicati aktivnosti u okviru ESF-a + kojima se dopunjuju nacionalne mjere u skladu s preporukom Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključenju ljudi isključenih s tržišta rada

   (1a)

  , uključujući mjere za odgovarajuću potporu dohotku.
  ESF+ bi se trebao iskoristiti i za
  unaprjeđenje
  pravodobnog i jednakog pristupa pristupačnim, održivim i visokokvalitetnim uslugama kao što su zdravstvena
  skrb usmjerena na pojedinca, povezana
  i dugotrajna skrb, posebice usluge obiteljske skrbi i skrbi u zajednici
  , kao i usluge kojima se omogućava pristup pristojnom socijalnom i pristupačnom stanovanju. To uključuje usluge promicanja zdravlja i prevencije bolesti kao dio usluga primarne zdravstvene zaštite.
  Trebao bi pridonijeti modernizaciji sustava socijalne zaštite, posebice radi promicanja njihove dostupnosti
  , uključivosti i učinkovitosti u odgovoru na promjenjivu stvarnost svijeta rada. ESF-om bi se trebalo obuhvatiti i ruralno siromaštvo koje proizlazi iz specifičnih nedostataka prisutnih u ruralnim područjima, kao što su nepovoljna demografska situacija, slabo tržište rada, ograničen pristup obrazovanju i uslugama osposobljavanja ili zdravstvenim i socijalnim uslugama.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Sredstvima iz ESF-a plus trebalo bi se pridonijeti
  smanjenju
  siromaštva poticanjem nacionalnih programa za ublažavanje oskudice hrane i materijalne oskudice te promicati socijalnu integraciju ljudi kojima prijeti rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti te najpotrebitijih.
  Kako bi se na razini Unije izdvojilo najmanje 4 % sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za potporu najpotrebitijima,
  države članice trebale bi izdvojiti najmanje
  2
   % svojih nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za
  suzbijanje
  svih oblika krajnjeg siromaštva s najvećim učinkom na socijalnu isključenost, koji uključuju beskućništvo, siromaštvo djece i oskudicu hrane. S obzirom na prirodu operacija i vrstu primatelja pomoći, nužno je da se na potporu kojom se suzbija materijalna oskudica najpotrebitijih primjenjuju
  jednostavnija
  pravila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Sredstvima iz ESF-a plus trebalo bi se pridonijeti
  smanjenju
  siromaštva poticanjem nacionalnih programa za ublažavanje oskudice hrane i materijalne oskudice te promicati socijalnu integraciju ljudi kojima prijeti rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti te najpotrebitijih.
  Kako bi se na razini Unije izdvojilo najmanje 4 % sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za potporu najpotrebitijima,
  države članice trebale bi izdvojiti najmanje
  2
   % svojih nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za
  suzbijanje
  svih oblika krajnjeg siromaštva s najvećim učinkom na socijalnu isključenost, koji uključuju beskućništvo, siromaštvo djece i oskudicu hrane. S obzirom na prirodu operacija i vrstu primatelja pomoći, nužno je da se na potporu kojom se suzbija materijalna oskudica najpotrebitijih primjenjuju
  jednostavnija
  pravila.

| (19) | Sredstvima iz ESF-a plus trebalo bi se pridonijeti
  iskorjenjivanju
  siromaštva poticanjem nacionalnih programa za ublažavanje oskudice hrane i materijalne oskudice te promicati socijalnu integraciju ljudi
  koji žive u siromaštvu ili
  kojima prijeti rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti te najpotrebitijih. Države članice trebale bi izdvojiti najmanje
  3
   % svojih nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za
  borbu protiv
  svih oblika krajnjeg siromaštva s najvećim učinkom na socijalnu isključenost, koji uključuju beskućništvo, siromaštvo djece i 
  starijih osoba i
  oskudicu hrane. S obzirom na prirodu operacija i vrstu primatelja pomoći, nužno je da se na potporu kojom se suzbija materijalna oskudica najpotrebitijih primjenjuju
  najjednostavnija moguća
  pravila. |
| --- | --- |

(19)

Sredstvima iz ESF-a plus trebalo bi se pridonijeti
  iskorjenjivanju
  siromaštva poticanjem nacionalnih programa za ublažavanje oskudice hrane i materijalne oskudice te promicati socijalnu integraciju ljudi
  koji žive u siromaštvu ili
  kojima prijeti rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti te najpotrebitijih. Države članice trebale bi izdvojiti najmanje
  3
   % svojih nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za
  borbu protiv
  svih oblika krajnjeg siromaštva s najvećim učinkom na socijalnu isključenost, koji uključuju beskućništvo, siromaštvo djece i 
  starijih osoba i
  oskudicu hrane. S obzirom na prirodu operacija i vrstu primatelja pomoći, nužno je da se na potporu kojom se suzbija materijalna oskudica najpotrebitijih primjenjuju
  najjednostavnija moguća
  pravila.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19a) | ESF+ trebao bi nastojati riješiti problem siromaštva među starijim ženama diljem Unije, uzimajući u obzir da rodne nejednakosti u mirovinama, koje iznose 40 %, predstavljaju ozbiljan rizik za pogoršanje siromaštva među starijim ženama, osobito onima koje žive bez partnera, te tako ispuniti obveze preuzete u zaključcima Vijeća iz 2015. o mogućnostima za ostvarivanje jednakih prihoda za žene i muškarce: uklanjanje rodnog jaza u mirovinama

   (1a).
  Siromaštvo među starijim ženama također se pogoršava zbog povećanja neposrednih izdataka za zdravstvenu skrb i lijekove koje moraju snositi stariji pacijenti, osobito žene koje dulje žive s bolestima nego muškarci zbog duljeg očekivanog životnog vijeka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19a)

ESF+ trebao bi nastojati riješiti problem siromaštva među starijim ženama diljem Unije, uzimajući u obzir da rodne nejednakosti u mirovinama, koje iznose 40 %, predstavljaju ozbiljan rizik za pogoršanje siromaštva među starijim ženama, osobito onima koje žive bez partnera, te tako ispuniti obveze preuzete u zaključcima Vijeća iz 2015. o mogućnostima za ostvarivanje jednakih prihoda za žene i muškarce: uklanjanje rodnog jaza u mirovinama

   (1a).
  Siromaštvo među starijim ženama također se pogoršava zbog povećanja neposrednih izdataka za zdravstvenu skrb i lijekove koje moraju snositi stariji pacijenti, osobito žene koje dulje žive s bolestima nego muškarci zbog duljeg očekivanog životnog vijeka.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19b) | U cilju borbe protiv siromaštva i jačanja socijalne uključenosti, potrebno je s pomoću fonda ESF+ poticati aktivno sudjelovanje specijaliziranih nevladinih organizacija i organizacija osoba koje žive u siromaštvu, kako u osmišljavanju tako i u provedbi posebnih programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19b)

U cilju borbe protiv siromaštva i jačanja socijalne uključenosti, potrebno je s pomoću fonda ESF+ poticati aktivno sudjelovanje specijaliziranih nevladinih organizacija i organizacija osoba koje žive u siromaštvu, kako u osmišljavanju tako i u provedbi posebnih programa.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | S obzirom na trajnu potrebu da se poboljša upravljanje migracijskim tokovima u cijeloj Uniji i kako bi se osigurala usklađena, snažna i dosljedna potpora za solidarnost i nastojanja pod podijeljenom odgovornošću, trebala bi se osigurati potpora iz ESF-a plus za promicanje socioekonomske integracije državljana trećih zemalja kojom bi se dopunile aktivnosti koje se financiraju u okviru Fonda za azil i migracije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

S obzirom na trajnu potrebu da se poboljša upravljanje migracijskim tokovima u cijeloj Uniji i kako bi se osigurala usklađena, snažna i dosljedna potpora za solidarnost i nastojanja pod podijeljenom odgovornošću, trebala bi se osigurati potpora iz ESF-a plus za promicanje socioekonomske integracije državljana trećih zemalja kojom bi se dopunile aktivnosti koje se financiraju u okviru Fonda za azil i migracije.

| (20) | S obzirom na trajnu potrebu da se poboljša upravljanje migracijskim tokovima u cijeloj Uniji i kako bi se osigurala usklađena, snažna i dosljedna potpora za solidarnost i 
  poštena
  nastojanja pod podijeljenom odgovornošću, trebala bi se osigurati potpora iz ESF-a plus za promicanje socioekonomske integracije državljana trećih zemalja
  , uključujući migrante, koja bi mogla uključivati inicijative na lokalnoj razini i
  kojom bi se dopunile aktivnosti koje se financiraju u okviru Fonda za azil i migracije
  , Europskog fonda za regionalni razvoj i onih fondova koji mogu pozitivno djelovati na uključivanje državljana trećih zemalja
  . |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na trajnu potrebu da se poboljša upravljanje migracijskim tokovima u cijeloj Uniji i kako bi se osigurala usklađena, snažna i dosljedna potpora za solidarnost i 
  poštena
  nastojanja pod podijeljenom odgovornošću, trebala bi se osigurati potpora iz ESF-a plus za promicanje socioekonomske integracije državljana trećih zemalja
  , uključujući migrante, koja bi mogla uključivati inicijative na lokalnoj razini i
  kojom bi se dopunile aktivnosti koje se financiraju u okviru Fonda za azil i migracije
  , Europskog fonda za regionalni razvoj i onih fondova koji mogu pozitivno djelovati na uključivanje državljana trećih zemalja
  .

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Tijela država članica odgovorna za planiranje i provedbu ESF-a plus trebala bi se koordinirati s tijelima koja su države članice odredile za upravljanje intervencijama Fonda za azil i migracije radi promicanja integracija državljana trećih zemalja na najbolji mogući način preko strategija koje provode uglavnom lokalne i regionalne vlasti i nevladine organizacije te najprimjerenijim mjerama prilagođenima posebnom položaju državljana trećih zemalja. Područje primjene mjera integracije trebalo bi biti usmjereno na državljane trećih zemalja koji zakonito borave u državi članici ili su, kada je to primjenjivo, u postupku stjecanja zakonitog boravka u državi članici, uključujući osobe pod međunarodnom zaštitom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Tijela država članica odgovorna za planiranje i provedbu ESF-a plus trebala bi se koordinirati s tijelima koja su države članice odredile za upravljanje intervencijama Fonda za azil i migracije radi promicanja integracija državljana trećih zemalja na najbolji mogući način preko strategija koje provode uglavnom lokalne i regionalne vlasti i nevladine organizacije te najprimjerenijim mjerama prilagođenima posebnom položaju državljana trećih zemalja. Područje primjene mjera integracije trebalo bi biti usmjereno na državljane trećih zemalja koji zakonito borave u državi članici ili su, kada je to primjenjivo, u postupku stjecanja zakonitog boravka u državi članici, uključujući osobe pod međunarodnom zaštitom.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Sredstvima iz ESF-a plus trebale bi se podupirati reforme politika i sustava u području zapošljavanja, socijalne uključenosti, zdravstvene i dugoročne skrbi te obrazovanja i osposobljavanja. Kako bi se potaklo usklađivanje s europskim semestrom, države članice trebale bi izdvojiti odgovarajući iznos svojih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za provedbu relevantnih preporuka po državama članicama koje se odnose na strukturne izazove koje je primjereno rješavati višegodišnjim ulaganjima koja su obuhvaćena područjem primjene ESF-a plus. Komisija i države članice trebale bi
  osigurati
  usklađenost,
  koordinaciju
  i komplementarnost između tematskog područja pod podijeljenim upravljanjem i tematskog područja Zdravlje u okviru ESF-a plus te programa potpore reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument za tehničku potporu. Komisija i države članice posebice bi trebale osigurati, u svim fazama postupka, djelotvornu koordinaciju kako bi se očuvale dosljednost, usklađenost, komplementarnost i sinergije među izvorima financiranja, uključujući tehničku pomoć. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Sredstvima iz ESF-a plus trebale bi se podupirati reforme politika i sustava u području zapošljavanja, socijalne uključenosti, zdravstvene i dugoročne skrbi te obrazovanja i osposobljavanja. Kako bi se potaklo usklađivanje s europskim semestrom, države članice trebale bi izdvojiti odgovarajući iznos svojih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za provedbu relevantnih preporuka po državama članicama koje se odnose na strukturne izazove koje je primjereno rješavati višegodišnjim ulaganjima koja su obuhvaćena područjem primjene ESF-a plus. Komisija i države članice trebale bi
  osigurati
  usklađenost,
  koordinaciju
  i komplementarnost između tematskog područja pod podijeljenim upravljanjem i tematskog područja Zdravlje u okviru ESF-a plus te programa potpore reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument za tehničku potporu. Komisija i države članice posebice bi trebale osigurati, u svim fazama postupka, djelotvornu koordinaciju kako bi se očuvale dosljednost, usklađenost, komplementarnost i sinergije među izvorima financiranja, uključujući tehničku pomoć.

| (21) | Sredstvima iz ESF-a plus trebale bi se podupirati reforme politika i sustava u području zapošljavanja, socijalne uključenosti,
  iskorjenjivanja siromaštva,
  zdravstvene i dugoročne skrbi te obrazovanja i osposobljavanja. Kako bi se potaklo usklađivanje s europskim semestrom, države članice trebale bi izdvojiti odgovarajući iznos svojih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za provedbu relevantnih preporuka po državama članicama koje se odnose na strukturne izazove koje je primjereno rješavati višegodišnjim ulaganjima koja su obuhvaćena područjem primjene ESF-a plus. Komisija i države članice trebale bi
  uključiti lokalna i regionalna tijela kako bi se osigurala
  usklađenost,
  koordinacija
  i komplementarnost između tematskog područja pod podijeljenim upravljanjem i tematskog područja Zdravlje u okviru ESF-a plus te programa potpore reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument za tehničku potporu. Komisija i države članice posebice bi trebale osigurati, u svim fazama postupka, djelotvornu koordinaciju kako bi se očuvale dosljednost, usklađenost, komplementarnost i sinergije među izvorima financiranja, uključujući tehničku pomoć
  , uzimajući u obzir načela i prava navedena u europskom stupu socijalnih prava, pregled socijalnih pokazatelja u okviru europskog semestra, Program za dostojanstven rad Međunarodne organizacije kao i regionalne posebnosti, čime se doprinosi ciljevima Unije navedenima u članku 174. UFEU-a u pogledu jačanja ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije
  . |
| --- | --- |

(21)

Sredstvima iz ESF-a plus trebale bi se podupirati reforme politika i sustava u području zapošljavanja, socijalne uključenosti,
  iskorjenjivanja siromaštva,
  zdravstvene i dugoročne skrbi te obrazovanja i osposobljavanja. Kako bi se potaklo usklađivanje s europskim semestrom, države članice trebale bi izdvojiti odgovarajući iznos svojih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za provedbu relevantnih preporuka po državama članicama koje se odnose na strukturne izazove koje je primjereno rješavati višegodišnjim ulaganjima koja su obuhvaćena područjem primjene ESF-a plus. Komisija i države članice trebale bi
  uključiti lokalna i regionalna tijela kako bi se osigurala
  usklađenost,
  koordinacija
  i komplementarnost između tematskog područja pod podijeljenim upravljanjem i tematskog područja Zdravlje u okviru ESF-a plus te programa potpore reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument za tehničku potporu. Komisija i države članice posebice bi trebale osigurati, u svim fazama postupka, djelotvornu koordinaciju kako bi se očuvale dosljednost, usklađenost, komplementarnost i sinergije među izvorima financiranja, uključujući tehničku pomoć
  , uzimajući u obzir načela i prava navedena u europskom stupu socijalnih prava, pregled socijalnih pokazatelja u okviru europskog semestra, Program za dostojanstven rad Međunarodne organizacije kao i regionalne posebnosti, čime se doprinosi ciljevima Unije navedenima u članku 174. UFEU-a u pogledu jačanja ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije
  .

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21a) | S obzirom na različite razine razvoja u regijama i različite društvene stvarnosti diljem Unije, stupanj fleksibilnosti ESF-a plus trebao bi biti dovoljan da se uzmu u obzir regionalne i teritorijalne posebnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21a)

S obzirom na različite razine razvoja u regijama i različite društvene stvarnosti diljem Unije, stupanj fleksibilnosti ESF-a plus trebao bi biti dovoljan da se uzmu u obzir regionalne i teritorijalne posebnosti.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Kako bi se osiguralo da se propisno istakne socijalna dimenzija Europe, kako je utvrđena u europskom stupu socijalnih prava, i da se odredi minimalni iznos sredstava za najpotrebitije, države članice bi trebale izdvojiti najmanje
  25
   % nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za poticanje socijalne uključenosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Kako bi se osiguralo da se propisno istakne socijalna dimenzija Europe, kako je utvrđena u europskom stupu socijalnih prava, i da se odredi minimalni iznos sredstava za najpotrebitije, države članice bi trebale izdvojiti najmanje
  25
   % nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za poticanje socijalne uključenosti.

| (22) | Kako bi se osiguralo da se propisno istakne socijalna dimenzija Europe, kako je utvrđena u europskom stupu socijalnih prava, i da se odredi minimalni iznos sredstava za najpotrebitije, države članice bi trebale izdvojiti najmanje
  27
   % nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za poticanje socijalne uključenosti
  i iskorjenjivanja siromaštva. Taj bi postotak trebao biti dopuna nacionalnim sredstvima za suzbijanje ekstremnog siromaštva. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se osiguralo da se propisno istakne socijalna dimenzija Europe, kako je utvrđena u europskom stupu socijalnih prava, i da se odredi minimalni iznos sredstava za najpotrebitije, države članice bi trebale izdvojiti najmanje
  27
   % nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za poticanje socijalne uključenosti
  i iskorjenjivanja siromaštva. Taj bi postotak trebao biti dopuna nacionalnim sredstvima za suzbijanje ekstremnog siromaštva.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22a) | Sve države članice ratificirale su Konvenciju UN-a o pravima djeteta koja predstavlja standard u promicanju i zaštiti prava djeteta. Promicanje prava djeteta izričit je cilj politika Unije (članak 3. Ugovora iz Lisabona), a Povelja zahtijeva da najbolji interesi djeteta budu glavni cilj u svim djelovanjima Unije. Unija i države članice trebaju na odgovarajući način iskoristiti ESF plus kako bi se prekinuo ciklus nepovoljnih okolnosti za djecu koja žive u siromaštvu i socijalnoj isključenosti, kao što je definirano preporukom Komisije iz 2013. o ulaganju u djecu. U okviru ESF-a plus trebale bi se podupirati mjere kojima se promiču učinkovite intervencije za doprinos ostvarivanju prava djece. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22a)

Sve države članice ratificirale su Konvenciju UN-a o pravima djeteta koja predstavlja standard u promicanju i zaštiti prava djeteta. Promicanje prava djeteta izričit je cilj politika Unije (članak 3. Ugovora iz Lisabona), a Povelja zahtijeva da najbolji interesi djeteta budu glavni cilj u svim djelovanjima Unije. Unija i države članice trebaju na odgovarajući način iskoristiti ESF plus kako bi se prekinuo ciklus nepovoljnih okolnosti za djecu koja žive u siromaštvu i socijalnoj isključenosti, kao što je definirano preporukom Komisije iz 2013. o ulaganju u djecu. U okviru ESF-a plus trebale bi se podupirati mjere kojima se promiču učinkovite intervencije za doprinos ostvarivanju prava djece.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22b) | S obzirom na kontinuirano visoku razinu siromaštva i socijalne isključenosti djece u Uniji (26,4  % u 2017.) te na europski stup socijalnih prava u kojem se navodi da djeca imaju pravo na zaštitu od siromaštva, a djeca u nepovoljnom položaju i pravo na posebne mjere radi pružanja jednakih mogućnosti, države članice trebale bi najmanje 5 % sredstava pod podijeljenim upravljanjem u okviru ESF-a plus dodijeliti sustavu Europskog jamstva za djecu radi doprinosa jednakim pravima djece na besplatnu zdravstvenu skrb, besplatno obrazovanje, besplatnu skrb za djecu, pristojan smještaj i adekvatnu prehranu u cilju iskorjenjivanja siromaštva i socijalne isključenosti djece. Rano ulaganje u djecu donosi znatan povrat za tu djecu i društvo u cjelini te je ključno za prekidanje ciklusa nepovoljnih okolnosti u ranim godinama. Potpora djeci u razvoju vještina i sposobnosti omogućuje im da razviju svoj puni potencijal, donosi najbolje rezultate kad je riječ o obrazovanju i zdravlju, te im pomaže da postanu aktivni članovi društva i da, kao mladi ljudi, poboljšaju svoje šanse na tržištu rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22b)

S obzirom na kontinuirano visoku razinu siromaštva i socijalne isključenosti djece u Uniji (26,4  % u 2017.) te na europski stup socijalnih prava u kojem se navodi da djeca imaju pravo na zaštitu od siromaštva, a djeca u nepovoljnom položaju i pravo na posebne mjere radi pružanja jednakih mogućnosti, države članice trebale bi najmanje 5 % sredstava pod podijeljenim upravljanjem u okviru ESF-a plus dodijeliti sustavu Europskog jamstva za djecu radi doprinosa jednakim pravima djece na besplatnu zdravstvenu skrb, besplatno obrazovanje, besplatnu skrb za djecu, pristojan smještaj i adekvatnu prehranu u cilju iskorjenjivanja siromaštva i socijalne isključenosti djece. Rano ulaganje u djecu donosi znatan povrat za tu djecu i društvo u cjelini te je ključno za prekidanje ciklusa nepovoljnih okolnosti u ranim godinama. Potpora djeci u razvoju vještina i sposobnosti omogućuje im da razviju svoj puni potencijal, donosi najbolje rezultate kad je riječ o obrazovanju i zdravlju, te im pomaže da postanu aktivni članovi društva i da, kao mladi ljudi, poboljšaju svoje šanse na tržištu rada.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | U kontekstu trajno visokih razina nezaposlenosti i neaktivnosti mladih u nizu država članica i regija, posebice mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, potrebno je da te države članice nastave ulagati dovoljno sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem u aktivnosti za promicanje zapošljavanja mladih,
  među ostalim
  provedbom programa Garancije za mlade. Nadovezujući se na aktivnosti za koje je izdvojena potpora iz Inicijative za zapošljavanje mladih u programskom razdoblju 2014.–2020. namijenjena pojedincima, države članice trebale bi dodatno promicati ponovno uključivanje na radna mjesta i u obrazovanje te mjere informiranja mladih stavljanjem, prema potrebi, dugotrajno nezaposlenih i neaktivnih mladih
  te
  mladih u nepovoljnom položaju
  na prvo mjesto
  , među ostalim kroz rad s mladima. Države članice bi trebale ulagati i u mjere kojima je cilj olakšavanje prelaska iz škole na posao te reformirati i prilagoditi usluge zapošljavanja kako bi se mladima pružila prilagođena potpora. Predmetne države članice stoga bi trebale izdvojiti najmanje
  10
   % nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus
  pod podijeljenim upravljanjem
  za potporu
  zapošljivosti mladih
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

U kontekstu trajno visokih razina nezaposlenosti i neaktivnosti mladih u nizu država članica i regija, posebice mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, potrebno je da te države članice nastave ulagati dovoljno sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem u aktivnosti za promicanje zapošljavanja mladih,
  među ostalim
  provedbom programa Garancije za mlade. Nadovezujući se na aktivnosti za koje je izdvojena potpora iz Inicijative za zapošljavanje mladih u programskom razdoblju 2014.–2020. namijenjena pojedincima, države članice trebale bi dodatno promicati ponovno uključivanje na radna mjesta i u obrazovanje te mjere informiranja mladih stavljanjem, prema potrebi, dugotrajno nezaposlenih i neaktivnih mladih
  te
  mladih u nepovoljnom položaju
  na prvo mjesto
  , među ostalim kroz rad s mladima. Države članice bi trebale ulagati i u mjere kojima je cilj olakšavanje prelaska iz škole na posao te reformirati i prilagoditi usluge zapošljavanja kako bi se mladima pružila prilagođena potpora. Predmetne države članice stoga bi trebale izdvojiti najmanje
  10
   % nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus
  pod podijeljenim upravljanjem
  za potporu
  zapošljivosti mladih
  .

| (23) | U kontekstu trajno visokih razina nezaposlenosti i neaktivnosti mladih u nizu država članica i regija, posebice mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju,
  a njihov je broj još veći u slučaju mladih koji dolaze s nepovoljnog društvenog položaja,
  potrebno je da te države članice nastave ulagati dovoljno sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem u aktivnosti za promicanje zapošljavanja mladih,
  posebno
  provedbom programa Garancije za mlade. Nadovezujući se na aktivnosti za koje je izdvojena potpora iz Inicijative za zapošljavanje mladih u programskom razdoblju 2014.–2020. namijenjena pojedincima, države članice trebale bi dodatno promicati ponovno uključivanje na
  kvalitetna
  radna mjesta i u obrazovanje te
  učinkovite
  mjere informiranja mladih stavljanjem
  na prvo mjesto
  , prema potrebi, dugotrajno nezaposlenih i neaktivnih mladih, mladih u nepovoljnom položaju
  , mladih do kojih je najteže doprijeti i mladih u osjetljivom položaju
  , među ostalim kroz rad s mladima. Države članice bi trebale ulagati i u mjere kojima je cilj olakšavanje prelaska iz škole na posao te reformirati i prilagoditi usluge zapošljavanja kako bi se mladima pružila prilagođena potpora
  te usluge zapošljavanja bez bilo kakve diskriminacije
  . Predmetne države članice stoga bi trebale izdvojiti najmanje
  3
   % nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus
  kako bi poduprle politike u području zapošljivosti mladih, kontinuiranog obrazovanja, kvalitetnog zapošljavanja, naukovanja i pripravništva. Države članice čija je stopa osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju viša od prosjeka Unije, ili viša od 15 %, trebaju izdvojiti najmanje 15 % svojih nacionalnih sredstava ESF-a plus za potporu politikama u tom području, djelujući na odgovarajućoj teritorijalnoj razini. |
| --- | --- |

(23)

U kontekstu trajno visokih razina nezaposlenosti i neaktivnosti mladih u nizu država članica i regija, posebice mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju,
  a njihov je broj još veći u slučaju mladih koji dolaze s nepovoljnog društvenog položaja,
  potrebno je da te države članice nastave ulagati dovoljno sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem u aktivnosti za promicanje zapošljavanja mladih,
  posebno
  provedbom programa Garancije za mlade. Nadovezujući se na aktivnosti za koje je izdvojena potpora iz Inicijative za zapošljavanje mladih u programskom razdoblju 2014.–2020. namijenjena pojedincima, države članice trebale bi dodatno promicati ponovno uključivanje na
  kvalitetna
  radna mjesta i u obrazovanje te
  učinkovite
  mjere informiranja mladih stavljanjem
  na prvo mjesto
  , prema potrebi, dugotrajno nezaposlenih i neaktivnih mladih, mladih u nepovoljnom položaju
  , mladih do kojih je najteže doprijeti i mladih u osjetljivom položaju
  , među ostalim kroz rad s mladima. Države članice bi trebale ulagati i u mjere kojima je cilj olakšavanje prelaska iz škole na posao te reformirati i prilagoditi usluge zapošljavanja kako bi se mladima pružila prilagođena potpora
  te usluge zapošljavanja bez bilo kakve diskriminacije
  . Predmetne države članice stoga bi trebale izdvojiti najmanje
  3
   % nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus
  kako bi poduprle politike u području zapošljivosti mladih, kontinuiranog obrazovanja, kvalitetnog zapošljavanja, naukovanja i pripravništva. Države članice čija je stopa osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju viša od prosjeka Unije, ili viša od 15 %, trebaju izdvojiti najmanje 15 % svojih nacionalnih sredstava ESF-a plus za potporu politikama u tom području, djelujući na odgovarajućoj teritorijalnoj razini.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23a) | Razlike rastu na subregionalnoj razini, uključujući u prosperitetnijim regijama gdje postoje određena područja zahvaćena siromaštvom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23a)

Razlike rastu na subregionalnoj razini, uključujući u prosperitetnijim regijama gdje postoje određena područja zahvaćena siromaštvom.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23b) | S obzirom na širenje područja primjene ESF-a plus, dodatne zadaće trebaju biti popraćene većim proračunom kako bi se ispunili ciljevi Programa. Više je sredstava potrebno za borbu protiv nezaposlenosti, osobito nezaposlenosti mladih, siromaštva te za pružanje potpore profesionalnom razvoju i usavršavanju, osobito na digitalnim radnim mjestima, u skladu s načelima utvrđenima u europskom stupu socijalnih prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23b)

S obzirom na širenje područja primjene ESF-a plus, dodatne zadaće trebaju biti popraćene većim proračunom kako bi se ispunili ciljevi Programa. Više je sredstava potrebno za borbu protiv nezaposlenosti, osobito nezaposlenosti mladih, siromaštva te za pružanje potpore profesionalnom razvoju i usavršavanju, osobito na digitalnim radnim mjestima, u skladu s načelima utvrđenima u europskom stupu socijalnih prava.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23c) | EURES treba ojačati na dugoročnoj osnovi, osobito putem sveobuhvatnog razvoja internetske platforme i aktivnog sudjelovanja država članica. Države članice trebale bi se učinkovitije koristiti tim modelom i u sustavu EURES objavljivati detalje o svim slobodnim radnim mjestima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23c)

EURES treba ojačati na dugoročnoj osnovi, osobito putem sveobuhvatnog razvoja internetske platforme i aktivnog sudjelovanja država članica. Države članice trebale bi se učinkovitije koristiti tim modelom i u sustavu EURES objavljivati detalje o svim slobodnim radnim mjestima.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Države članice
  bi trebale
  osigurati koordinaciju i komplementarnost
  među aktivnostima
  koje se podupiru
  sredstvima iz tih fondova
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Države članice
  bi trebale
  osigurati koordinaciju i komplementarnost
  među aktivnostima
  koje se podupiru
  sredstvima iz tih fondova
  .

| (24) | Države članice
  i Komisija trebali bi
  osigurati koordinaciju i komplementarnost
  te iskoristiti sinergije između mjera
  koje se podupiru
  ESF-om plus te drugih programa i instrumenata Unije kao što su Europski fond za prilagodbu globalizaciji, Europski fond za regionalni razvoj, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, Erasmus, Fond za azil i migracije, Obzor Europa, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, program Digitalna Europa, InvestEU, Kreativna Europa ili Europske snage solidarnosti
  . |
| --- | --- |

(24)

Države članice
  i Komisija trebali bi
  osigurati koordinaciju i komplementarnost
  te iskoristiti sinergije između mjera
  koje se podupiru
  ESF-om plus te drugih programa i instrumenata Unije kao što su Europski fond za prilagodbu globalizaciji, Europski fond za regionalni razvoj, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, Erasmus, Fond za azil i migracije, Obzor Europa, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, program Digitalna Europa, InvestEU, Kreativna Europa ili Europske snage solidarnosti
  .

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | U skladu s 
  člankom
   349. UFEU-a i člankom 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. najudaljenije regije
  i
  sjeverne slabo naseljene regije imaju pravo na posebne mjere u okviru zajedničkih politika i programa EU-a. Zbog
  stalnih ograničenja
  tim je regijama potrebna posebna potpora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

U skladu s 
  člankom
   349. UFEU-a i člankom 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. najudaljenije regije
  i
  sjeverne slabo naseljene regije imaju pravo na posebne mjere u okviru zajedničkih politika i programa EU-a. Zbog
  stalnih ograničenja
  tim je regijama potrebna posebna potpora.

| (25) | U skladu s 
  člancima
  349.
  i 174.
  UFEU-a i člankom 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. najudaljenije regije, sjeverne slabo naseljene regije
  i otoci
  imaju pravo na posebne mjere u okviru zajedničkih politika i programa EU-a. Zbog
  ozbiljnih i trajnih prirodnih hendikepa,
  tim je regijama potrebna posebna potpora. |
| --- | --- |

(25)

U skladu s 
  člancima
  349.
  i 174.
  UFEU-a i člankom 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. najudaljenije regije, sjeverne slabo naseljene regije
  i otoci
  imaju pravo na posebne mjere u okviru zajedničkih politika i programa EU-a. Zbog
  ozbiljnih i trajnih prirodnih hendikepa,
  tim je regijama potrebna posebna potpora.

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25a) | U skladu s člankom 174. UFEU-a, države članice i Komisija trebaju se pobrinuti za to da ESF plus doprinosi razvoju i provedbi posebnih politika za rješavanje ograničenja i poteškoća s kojima se suočavaju regije koje su izložene ozbiljnim i trajnim demografskim poteškoćama, kao što su regije u kojima je zabilježena depopulacija i koje su slabo naseljene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25a)

U skladu s člankom 174. UFEU-a, države članice i Komisija trebaju se pobrinuti za to da ESF plus doprinosi razvoju i provedbi posebnih politika za rješavanje ograničenja i poteškoća s kojima se suočavaju regije koje su izložene ozbiljnim i trajnim demografskim poteškoćama, kao što su regije u kojima je zabilježena depopulacija i koje su slabo naseljene.

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Učinkovita i djelotvorna provedba mjera koje se podupiru sredstvima iz ESF-a plus ovisi o dobrom upravljanju i partnerstvu
  svih aktera na odgovarajućim teritorijalnim razinama
  te socioekonomskih aktera, posebice socijalnih partnera i civilnog društva. Stoga je ključno da države članice
  podupiru
  sudjelovanje socijalnih partnera i civilnog društva u 
  provedbi
  ESF-a plus
  pod podijeljenim upravljanjem
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Učinkovita i djelotvorna provedba mjera koje se podupiru sredstvima iz ESF-a plus ovisi o dobrom upravljanju i partnerstvu
  svih aktera na odgovarajućim teritorijalnim razinama
  te socioekonomskih aktera, posebice socijalnih partnera i civilnog društva. Stoga je ključno da države članice
  podupiru
  sudjelovanje socijalnih partnera i civilnog društva u 
  provedbi
  ESF-a plus
  pod podijeljenim upravljanjem
  .

| (26) | Učinkovita i djelotvorna provedba mjera koje se podupiru sredstvima iz ESF-a plus ovisi o dobrom upravljanju i partnerstvu
  između institucija Unije i lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela
  te socioekonomskih aktera, posebice socijalnih partnera i civilnog društva. Stoga je ključno da države članice
  u partnerstvu s regionalnim i lokalnim tijelima osiguraju značajno
  sudjelovanje socijalnih partnera i 
  organizacija
  civilnog društva
  , tijela za ravnopravnost, nacionalnih institucija za ljudska prava i drugih relevantnih ili reprezentativnih organizacija
  u 
  izradi programa i realizaciji
  ESF-a plus
  , od određivanja prioriteta za operativne programe do provedbe, nadzora i ocjene rezultata i učinka u skladu s europskim kodeksom ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova, utvrđenim Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014

   (1a)

  . Nadalje, u svrhu osiguravanja nediskriminacije i jednakih mogućnosti, tijela za ravnopravnost i nacionalne institucije za ljudska prava također trebaju sudjelovati u svim fazama. |
| --- | --- |

(26)

Učinkovita i djelotvorna provedba mjera koje se podupiru sredstvima iz ESF-a plus ovisi o dobrom upravljanju i partnerstvu
  između institucija Unije i lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela
  te socioekonomskih aktera, posebice socijalnih partnera i civilnog društva. Stoga je ključno da države članice
  u partnerstvu s regionalnim i lokalnim tijelima osiguraju značajno
  sudjelovanje socijalnih partnera i 
  organizacija
  civilnog društva
  , tijela za ravnopravnost, nacionalnih institucija za ljudska prava i drugih relevantnih ili reprezentativnih organizacija
  u 
  izradi programa i realizaciji
  ESF-a plus
  , od određivanja prioriteta za operativne programe do provedbe, nadzora i ocjene rezultata i učinka u skladu s europskim kodeksom ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova, utvrđenim Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014

   (1a)

  . Nadalje, u svrhu osiguravanja nediskriminacije i jednakih mogućnosti, tijela za ravnopravnost i nacionalne institucije za ljudska prava također trebaju sudjelovati u svim fazama.

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26a) | Dobro upravljanje i partnerstvo između upravljačkih tijela i partnera iziskuje učinkovitu i djelotvornu upotrebu izgradnje kapaciteta za dionike, kojima bi države članice trebale dodijeliti odgovarajući iznos sredstava iz ESF-a plus. Budući da ulaganja u institucionalne kapacitete i u učinkovitost javne uprave i javnih usluga na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u cilju provedbe reformi, bolje regulative i dobrog upravljanja, više nisu dio operativnog cilja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem, nego su uključena u Program potpore strukturnim reformama, Komisija i države članice trebaju osigurati učinkovitu suradnju između tih dvaju instrumenata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26a)

Dobro upravljanje i partnerstvo između upravljačkih tijela i partnera iziskuje učinkovitu i djelotvornu upotrebu izgradnje kapaciteta za dionike, kojima bi države članice trebale dodijeliti odgovarajući iznos sredstava iz ESF-a plus. Budući da ulaganja u institucionalne kapacitete i u učinkovitost javne uprave i javnih usluga na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u cilju provedbe reformi, bolje regulative i dobrog upravljanja, više nisu dio operativnog cilja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem, nego su uključena u Program potpore strukturnim reformama, Komisija i države članice trebaju osigurati učinkovitu suradnju između tih dvaju instrumenata.

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Potpora socijalnim inovacijama ključna je za bolji odgovor politika na socijalne promjene te poticanje i potporu inovativnih rješenja. Ispitivanje i evaluacija inovativnih rješenja prije njihova razvoja posebno su važni za unaprjeđenje učinkovitosti politika i stoga opravdavaju posebnu potporu iz ESF-a plus. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Potpora socijalnim inovacijama ključna je za bolji odgovor politika na socijalne promjene te poticanje i potporu inovativnih rješenja. Ispitivanje i evaluacija inovativnih rješenja prije njihova razvoja posebno su važni za unaprjeđenje učinkovitosti politika i stoga opravdavaju posebnu potporu iz ESF-a plus.

| (27) | Potpora socijalnim inovacijama
  i socijalnoj ekonomiji
  ključna je za bolji odgovor politika na socijalne promjene te poticanje i potporu inovativnih rješenja
  , uključujući na lokalnoj razini
  . Ispitivanje i evaluacija inovativnih rješenja prije njihova razvoja posebno su važni za unaprjeđenje učinkovitosti politika i stoga opravdavaju posebnu potporu iz ESF-a plus. |
| --- | --- |

(27)

Potpora socijalnim inovacijama
  i socijalnoj ekonomiji
  ključna je za bolji odgovor politika na socijalne promjene te poticanje i potporu inovativnih rješenja
  , uključujući na lokalnoj razini
  . Ispitivanje i evaluacija inovativnih rješenja prije njihova razvoja posebno su važni za unaprjeđenje učinkovitosti politika i stoga opravdavaju posebnu potporu iz ESF-a plus.

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (27a) | Kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal međusektorske suradnje, kako bi se poboljšali sinergija i usklađenost s drugim područjima politike u svrhu ostvarenja njegovih općih ciljeva, ESF-om plus trebalo bi se poduprijeti inovativne mjere koje kroz sport i fizičku aktivnost i kulturu potiču socijalnu uključenost, borbu protiv nezaposlenosti mladih, posebno za skupine u nepovoljnom položaju, poboljšavaju socijalnu uključenost marginaliziranih skupina i promiču zdravlje i prevenciju bolesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27a)

Kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal međusektorske suradnje, kako bi se poboljšali sinergija i usklađenost s drugim područjima politike u svrhu ostvarenja njegovih općih ciljeva, ESF-om plus trebalo bi se poduprijeti inovativne mjere koje kroz sport i fizičku aktivnost i kulturu potiču socijalnu uključenost, borbu protiv nezaposlenosti mladih, posebno za skupine u nepovoljnom položaju, poboljšavaju socijalnu uključenost marginaliziranih skupina i promiču zdravlje i prevenciju bolesti.

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Države članice i Komisija trebale bi osigurati da se sredstvima iz ESF-a plus doprinosi promicanju ravnopravnosti muškaraca i žena u skladu s člankom 8. UFEU-a kako bi se potakli jednako postupanje prema muškarcima i ženama i njihove jednake mogućnosti u svim područjima, među ostalim u pogledu sudjelovanja na tržištu rada, uvjeta zapošljavanja i napretka u karijeri.
  Trebale
  bi
  isto tako osigurati
  da
  se sredstvima iz ESF-a plus promiču jednake mogućnosti za sve
  ,
  bez diskriminacije
  ,
  u skladu s člankom 10
  .
  UFEU-a te
  uključivanje u društvo osoba s invaliditetom na ravnopravnoj osnovi s drugima. Tim bi se sredstvima trebalo pridonijeti i provedbi Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom. Ta bi se načela trebala uzeti u obzir u svim dimenzijama i svim fazama pripreme, praćenja, provedbe i evaluacije programa, pravodobno i dosljedno, i trebalo bi se osigurati da se poduzmu posebne mjere za promicanje ravnopravnosti spolova i jednakih mogućnosti. ESF-om plus trebao bi se promicati prelazak
  sa skrbi sa smještajem/
  institucijske skrbi na obiteljsku skrb i skrb u zajednici, posebice za one koji su suočeni s 
  višestrukom diskriminacijom
  . Sredstvima iz ESF-a plus ne bi se trebale podupirati mjere koje pridonose segregaciji ili socijalnoj isključenosti. Uredbom (EU) br. [buduća Uredba o zajedničkim odredbama] predviđa se da pravila o prihvatljivosti rashoda treba utvrditi na nacionalnoj razini, uz određene iznimke za koje je potrebno utvrditi posebne odredbe koje se odnose na tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Države članice i Komisija trebale bi osigurati da se sredstvima iz ESF-a plus doprinosi promicanju ravnopravnosti muškaraca i žena u skladu s člankom 8. UFEU-a kako bi se potakli jednako postupanje prema muškarcima i ženama i njihove jednake mogućnosti u svim područjima, među ostalim u pogledu sudjelovanja na tržištu rada, uvjeta zapošljavanja i napretka u karijeri.
  Trebale
  bi
  isto tako osigurati
  da
  se sredstvima iz ESF-a plus promiču jednake mogućnosti za sve
  ,
  bez diskriminacije
  ,
  u skladu s člankom 10
  .
  UFEU-a te
  uključivanje u društvo osoba s invaliditetom na ravnopravnoj osnovi s drugima. Tim bi se sredstvima trebalo pridonijeti i provedbi Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom. Ta bi se načela trebala uzeti u obzir u svim dimenzijama i svim fazama pripreme, praćenja, provedbe i evaluacije programa, pravodobno i dosljedno, i trebalo bi se osigurati da se poduzmu posebne mjere za promicanje ravnopravnosti spolova i jednakih mogućnosti. ESF-om plus trebao bi se promicati prelazak
  sa skrbi sa smještajem/
  institucijske skrbi na obiteljsku skrb i skrb u zajednici, posebice za one koji su suočeni s 
  višestrukom diskriminacijom
  . Sredstvima iz ESF-a plus ne bi se trebale podupirati mjere koje pridonose segregaciji ili socijalnoj isključenosti. Uredbom (EU) br. [buduća Uredba o zajedničkim odredbama] predviđa se da pravila o prihvatljivosti rashoda treba utvrditi na nacionalnoj razini, uz određene iznimke za koje je potrebno utvrditi posebne odredbe koje se odnose na tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem.

| (28) | Države članice i Komisija trebale bi osigurati da se sredstvima iz ESF-a plus doprinosi promicanju ravnopravnosti muškaraca i žena u skladu s člankom 8. UFEU-a kako bi se potakli jednako postupanje prema muškarcima i ženama i njihove jednake mogućnosti u svim područjima, među ostalim u pogledu sudjelovanja na tržištu rada, uvjeta zapošljavanja i napretka u karijeri.
  Rodne aspekte treba uzeti u obzir u svim provedenim programima tijekom njihove pripreme, provedbe, praćenja i evaluacije. Osim toga, ESF plus bi se prije svega trebao pridržavati članka 21. Povelje o temeljnim pravima Europske unije navodi da je zabranjena svaka diskriminacija temeljena na bilo kojoj osnovi kao što su spol, rasa, boja kože, etničko ili socijalno podrijetlo, genetska obilježja, jezik, vjera ili uvjerenje, političko mišljenje ili bilo koje drugo mišljenje, pripadnost nacionalnoj manjini, imovina, rođenje, invaliditet, dob ili spolna orijentacija; nadalje, također bi trebalo zabraniti svaku diskriminaciju na temelju spolnih obilježja ili rodnog identiteta i na temelju nacionalnosti. Države članice i Komisija trebale bi osigurati da se sredstvima iz ESF-a plus promiče
  uključivanje u društvo osoba s invaliditetom na ravnopravnoj osnovi s drugima
  , kao i da se njima doprinosi provedbi Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, vodeći računa o, među ostalim, obrazovanju, radu, zapošljavanju i univerzalnoj dostupnosti
  . Tim bi se sredstvima trebalo pridonijeti i provedbi Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom. Ta bi se načela trebala uzeti u obzir u svim dimenzijama i svim fazama pripreme, praćenja, provedbe i evaluacije programa, pravodobno i dosljedno, i trebalo bi se osigurati da se poduzmu posebne mjere za promicanje ravnopravnosti spolova i jednakih mogućnosti. ESF-om plus trebao bi se promicati prelazak
  s
  institucijske skrbi na obiteljsku skrb i skrb u zajednici, posebice za one koji su suočeni s 
  višestrukim, isprepletenim oblicima diskriminacije
  . Sredstvima iz ESF-a plus ne bi se trebale podupirati mjere koje pridonose segregaciji ili socijalnoj isključenosti. Uredbom (EU) br. [buduća Uredba o zajedničkim odredbama] predviđa se da pravila o prihvatljivosti rashoda
  trebaju biti u skladu s Poveljom i da ih
  treba utvrditi na nacionalnoj razini, uz određene iznimke za koje je potrebno utvrditi posebne odredbe koje se odnose na tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem. |
| --- | --- |

(28)

Države članice i Komisija trebale bi osigurati da se sredstvima iz ESF-a plus doprinosi promicanju ravnopravnosti muškaraca i žena u skladu s člankom 8. UFEU-a kako bi se potakli jednako postupanje prema muškarcima i ženama i njihove jednake mogućnosti u svim područjima, među ostalim u pogledu sudjelovanja na tržištu rada, uvjeta zapošljavanja i napretka u karijeri.
  Rodne aspekte treba uzeti u obzir u svim provedenim programima tijekom njihove pripreme, provedbe, praćenja i evaluacije. Osim toga, ESF plus bi se prije svega trebao pridržavati članka 21. Povelje o temeljnim pravima Europske unije navodi da je zabranjena svaka diskriminacija temeljena na bilo kojoj osnovi kao što su spol, rasa, boja kože, etničko ili socijalno podrijetlo, genetska obilježja, jezik, vjera ili uvjerenje, političko mišljenje ili bilo koje drugo mišljenje, pripadnost nacionalnoj manjini, imovina, rođenje, invaliditet, dob ili spolna orijentacija; nadalje, također bi trebalo zabraniti svaku diskriminaciju na temelju spolnih obilježja ili rodnog identiteta i na temelju nacionalnosti. Države članice i Komisija trebale bi osigurati da se sredstvima iz ESF-a plus promiče
  uključivanje u društvo osoba s invaliditetom na ravnopravnoj osnovi s drugima
  , kao i da se njima doprinosi provedbi Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, vodeći računa o, među ostalim, obrazovanju, radu, zapošljavanju i univerzalnoj dostupnosti
  . Tim bi se sredstvima trebalo pridonijeti i provedbi Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom. Ta bi se načela trebala uzeti u obzir u svim dimenzijama i svim fazama pripreme, praćenja, provedbe i evaluacije programa, pravodobno i dosljedno, i trebalo bi se osigurati da se poduzmu posebne mjere za promicanje ravnopravnosti spolova i jednakih mogućnosti. ESF-om plus trebao bi se promicati prelazak
  s
  institucijske skrbi na obiteljsku skrb i skrb u zajednici, posebice za one koji su suočeni s 
  višestrukim, isprepletenim oblicima diskriminacije
  . Sredstvima iz ESF-a plus ne bi se trebale podupirati mjere koje pridonose segregaciji ili socijalnoj isključenosti. Uredbom (EU) br. [buduća Uredba o zajedničkim odredbama] predviđa se da pravila o prihvatljivosti rashoda
  trebaju biti u skladu s Poveljom i da ih
  treba utvrditi na nacionalnoj razini, uz određene iznimke za koje je potrebno utvrditi posebne odredbe koje se odnose na tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem.

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28a) | Treba razmotriti upotrebu regionalnih pokazatelja kako bi se omogućilo bolje uzimanje u obzir podregionalnih nejednakosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28a)

Treba razmotriti upotrebu regionalnih pokazatelja kako bi se omogućilo bolje uzimanje u obzir podregionalnih nejednakosti.

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28b) | Sredstvima fonda ESF + trebalo bi se podupirati i učenje jezika za poticanje međusobnog razumijevanja i izgradnju uključivog društva, među ostalim i širom primjenom u državama članicama alata za jezičnu potporu za izbjeglice koje je razvilo Vijeće Europe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28b)

Sredstvima fonda ESF + trebalo bi se podupirati i učenje jezika za poticanje međusobnog razumijevanja i izgradnju uključivog društva, među ostalim i širom primjenom u državama članicama alata za jezičnu potporu za izbjeglice koje je razvilo Vijeće Europe.

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje prikupljanja podataka, države članice trebale bi, ako su podaci dostupni u registrima, dopustiti upravljačkim tijelima da prikupe podatke iz registara. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje prikupljanja podataka, države članice trebale bi, ako su podaci dostupni u registrima, dopustiti upravljačkim tijelima da prikupe podatke iz registara.

| (29) | Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje prikupljanja podataka, države članice trebale bi, ako su podaci
  , po mogućnosti rodno raščlanjeni,
  dostupni u registrima, dopustiti upravljačkim tijelima da prikupe podatke iz registara
  poštujući pritom zaštitu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Preporučljivo je poticati nastavak elektroničkog prijenosa podataka jer se time doprinosi smanjenju administrativnog opterećenja. |
| --- | --- |

(29)

Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje prikupljanja podataka, države članice trebale bi, ako su podaci
  , po mogućnosti rodno raščlanjeni,
  dostupni u registrima, dopustiti upravljačkim tijelima da prikupe podatke iz registara
  poštujući pritom zaštitu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Preporučljivo je poticati nastavak elektroničkog prijenosa podataka jer se time doprinosi smanjenju administrativnog opterećenja.

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | U socijalnim eksperimentima testiraju se projekti manjeg opsega, što omogućuje prikupljanje dokaza o izvedivosti socijalnih inovacija. Trebalo bi
  biti moguće provesti izvedive ideje
  na širem području ili u 
  drugim kontekstima
  uz financijsku potporu iz ESF-a plus
  i drugih izvora
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

U socijalnim eksperimentima testiraju se projekti manjeg opsega, što omogućuje prikupljanje dokaza o izvedivosti socijalnih inovacija. Trebalo bi
  biti moguće provesti izvedive ideje
  na širem području ili u 
  drugim kontekstima
  uz financijsku potporu iz ESF-a plus
  i drugih izvora
  .

| (31) | U socijalnim eksperimentima testiraju se projekti manjeg opsega, što omogućuje prikupljanje dokaza o izvedivosti socijalnih inovacija. Trebalo bi
  omogućiti i poticati ispitivanje ideja na lokalnoj razini te, kada je izvedivo njihovo provođenje
  na širem području
  , kada je to prikladno,
  ili
  njihovo prenošenje
  u 
  druge kontekste u različitim regijama ili državama članicama
  uz financijsku potporu iz ESF-a plus
  ili u kombinaciji s drugim izvorima
  . |
| --- | --- |

(31)

U socijalnim eksperimentima testiraju se projekti manjeg opsega, što omogućuje prikupljanje dokaza o izvedivosti socijalnih inovacija. Trebalo bi
  omogućiti i poticati ispitivanje ideja na lokalnoj razini te, kada je izvedivo njihovo provođenje
  na širem području
  , kada je to prikladno,
  ili
  njihovo prenošenje
  u 
  druge kontekste u različitim regijama ili državama članicama
  uz financijsku potporu iz ESF-a plus
  ili u kombinaciji s drugim izvorima
  .

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | Uredbom o ESF-u plus utvrđuju se odredbe kojima je cilj postizanje slobode kretanja radnika na nediskriminirajućoj osnovi osiguravanjem bliske suradnje
  središnjih
  službi za zapošljavanje u državama članicama
  jednih s drugima
  i 
  s Komisijom
  . Europska mreža službi za zapošljavanje trebala bi promicati bolje funkcioniranje tržišta rada olakšavanjem prekogranične mobilnosti radnika i većom transparentnošću informacija na tržištima rada. Područje primjene ESF-a plus uključuje razvoj i potporu ciljanih programa mobilnosti radi popunjavanja slobodnih radnih mjesta ondje gdje su utvrđeni manjkovi kandidata na tržištu rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Uredbom o ESF-u plus utvrđuju se odredbe kojima je cilj postizanje slobode kretanja radnika na nediskriminirajućoj osnovi osiguravanjem bliske suradnje
  središnjih
  službi za zapošljavanje u državama članicama
  jednih s drugima
  i 
  s Komisijom
  . Europska mreža službi za zapošljavanje trebala bi promicati bolje funkcioniranje tržišta rada olakšavanjem prekogranične mobilnosti radnika i većom transparentnošću informacija na tržištima rada. Područje primjene ESF-a plus uključuje razvoj i potporu ciljanih programa mobilnosti radi popunjavanja slobodnih radnih mjesta ondje gdje su utvrđeni manjkovi kandidata na tržištu rada.

| (32) | Uredbom o ESF-u plus utvrđuju se odredbe kojima je cilj postizanje slobode kretanja radnika na nediskriminirajućoj osnovi osiguravanjem bliske suradnje
  javnih
  službi za zapošljavanje u državama članicama
  , Komisije
  i 
  socijalnih partnera
  . Europska mreža službi za zapošljavanje
  , uz sudjelovanje socijalnih partnera,
  trebala bi promicati bolje funkcioniranje tržišta rada olakšavanjem prekogranične mobilnosti radnika i većom transparentnošću informacija na tržištima rada. Područje primjene ESF-a plus uključuje razvoj i potporu ciljanih programa mobilnosti radi popunjavanja slobodnih radnih mjesta ondje gdje su utvrđeni manjkovi kandidata na tržištu rada.
  ESF plus obuhvaća prekogranična partnerstva između regionalnih javnih službi za zapošljavanje i socijalnih partnera te njihovih aktivnosti u cilju promicanja mobilnosti, kao i transparentnosti i integracije prekograničnih tržišta rada putem informacija, savjeta i angažmana. U mnogim pograničnim regijama ona imaju važnu ulogu u razvoju istinskog europskog tržišta rada. |
| --- | --- |

(32)

Uredbom o ESF-u plus utvrđuju se odredbe kojima je cilj postizanje slobode kretanja radnika na nediskriminirajućoj osnovi osiguravanjem bliske suradnje
  javnih
  službi za zapošljavanje u državama članicama
  , Komisije
  i 
  socijalnih partnera
  . Europska mreža službi za zapošljavanje
  , uz sudjelovanje socijalnih partnera,
  trebala bi promicati bolje funkcioniranje tržišta rada olakšavanjem prekogranične mobilnosti radnika i većom transparentnošću informacija na tržištima rada. Područje primjene ESF-a plus uključuje razvoj i potporu ciljanih programa mobilnosti radi popunjavanja slobodnih radnih mjesta ondje gdje su utvrđeni manjkovi kandidata na tržištu rada.
  ESF plus obuhvaća prekogranična partnerstva između regionalnih javnih službi za zapošljavanje i socijalnih partnera te njihovih aktivnosti u cilju promicanja mobilnosti, kao i transparentnosti i integracije prekograničnih tržišta rada putem informacija, savjeta i angažmana. U mnogim pograničnim regijama ona imaju važnu ulogu u razvoju istinskog europskog tržišta rada.

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Nedostatak pristupa financiranju za mikropoduzeća, socijalnu ekonomiju i 
  socijalna poduzeća
  jedna je glavnih prepreka u osnivanju poduzeća, posebice za ljude koji su najudaljeniji od tržišta rada. Uredbom o ESF-u plus utvrđuju se odredbe za stvaranje tržišnog ekosustava kako bi se povećali ponuda financiranja i pristup financiranju za
  socijalna poduzeća
  te kako bi se ispunila potražnja onih kojima je to najpotrebnije, posebice nezaposlenih, žena i ranjivih
  osoba
  koji žele osnovati ili razviti mikropoduzeće. Taj će se cilj postići financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima u okviru dijela za socijalna ulaganja i politiku u području vještina fonda InvestEU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Nedostatak pristupa financiranju za mikropoduzeća, socijalnu ekonomiju i 
  socijalna poduzeća
  jedna je glavnih prepreka u osnivanju poduzeća, posebice za ljude koji su najudaljeniji od tržišta rada. Uredbom o ESF-u plus utvrđuju se odredbe za stvaranje tržišnog ekosustava kako bi se povećali ponuda financiranja i pristup financiranju za
  socijalna poduzeća
  te kako bi se ispunila potražnja onih kojima je to najpotrebnije, posebice nezaposlenih, žena i ranjivih
  osoba
  koji žele osnovati ili razviti mikropoduzeće. Taj će se cilj postići financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima u okviru dijela za socijalna ulaganja i politiku u području vještina fonda InvestEU.

| (33) | Nedostatak pristupa financiranju za mikropoduzeća, socijalnu ekonomiju i 
  poduzeća socijalne ekonomije
  jedna je glavnih prepreka u osnivanju poduzeća, posebice za ljude koji su najudaljeniji od tržišta rada. Uredbom o ESF-u plus utvrđuju se odredbe za stvaranje tržišnog ekosustava kako bi se povećali ponuda financiranja i pristup financiranju
  i potpori
  za
  poduzeća socijalne ekonomije, među ostalim u kulturnom i kreativnom sektoru,
  te kako bi se ispunila potražnja onih kojima je to najpotrebnije, posebice nezaposlenih, žena i ranjivih
  skupina
  koji žele osnovati ili razviti mikropoduzeće. Taj će se cilj postići financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima u okviru dijela za socijalna ulaganja i politiku u području vještina fonda InvestEU. |
| --- | --- |

(33)

Nedostatak pristupa financiranju za mikropoduzeća, socijalnu ekonomiju i 
  poduzeća socijalne ekonomije
  jedna je glavnih prepreka u osnivanju poduzeća, posebice za ljude koji su najudaljeniji od tržišta rada. Uredbom o ESF-u plus utvrđuju se odredbe za stvaranje tržišnog ekosustava kako bi se povećali ponuda financiranja i pristup financiranju
  i potpori
  za
  poduzeća socijalne ekonomije, među ostalim u kulturnom i kreativnom sektoru,
  te kako bi se ispunila potražnja onih kojima je to najpotrebnije, posebice nezaposlenih, žena i ranjivih
  skupina
  koji žele osnovati ili razviti mikropoduzeće. Taj će se cilj postići financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima u okviru dijela za socijalna ulaganja i politiku u području vještina fonda InvestEU.

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (33a) | Komisija bi na razini Unije trebala uvesti „europsku oznaku socijalne ekonomije” za socijalna i solidarna poduzeća, temeljenu na jasnim kriterijima osmišljenima kako bi se naglasila posebna obilježja tih poduzeća i njihov društveni učinak, povećala njihova vidljivost, stvorili poticaji za ulaganja, olakšao pristup financiranju te jedinstvenom tržištu za one koji se žele proširiti na nacionalnoj razini ili na druge države članice, na način koji je u skladu s različitim pravnim oblicima i okvirima u sektoru i u državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33a)

Komisija bi na razini Unije trebala uvesti „europsku oznaku socijalne ekonomije” za socijalna i solidarna poduzeća, temeljenu na jasnim kriterijima osmišljenima kako bi se naglasila posebna obilježja tih poduzeća i njihov društveni učinak, povećala njihova vidljivost, stvorili poticaji za ulaganja, olakšao pristup financiranju te jedinstvenom tržištu za one koji se žele proširiti na nacionalnoj razini ili na druge države članice, na način koji je u skladu s različitim pravnim oblicima i okvirima u sektoru i u državama članicama.

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (34) | Dionici tržišta za socijalna ulaganja, uključujući filantrope, mogu imati ključnu ulogu u ostvarenju nekoliko ciljeva ESF-a plus jer nude financiranje te inovativne i komplementarne pristupe suzbijanju socijalne isključenosti i siromaštva, smanjenju nezaposlenosti i doprinosu ciljevima UN-a za održivi razvoj. Stoga prema potrebi u mjere ESF-a plus treba uključiti filantropske dionike poput zaklada i donatora, posebice u mjere kojima je cilj razvoj tržišnog ekosustava za socijalna ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34)

Dionici tržišta za socijalna ulaganja, uključujući filantrope, mogu imati ključnu ulogu u ostvarenju nekoliko ciljeva ESF-a plus jer nude financiranje te inovativne i komplementarne pristupe suzbijanju socijalne isključenosti i siromaštva, smanjenju nezaposlenosti i doprinosu ciljevima UN-a za održivi razvoj. Stoga prema potrebi u mjere ESF-a plus treba uključiti filantropske dionike poput zaklada i donatora, posebice u mjere kojima je cilj razvoj tržišnog ekosustava za socijalna ulaganja.

| (34) | Dionici tržišta za socijalna ulaganja, uključujući filantrope, mogu imati ključnu ulogu u ostvarenju nekoliko ciljeva ESF-a plus jer nude financiranje te inovativne i komplementarne pristupe suzbijanju socijalne isključenosti i siromaštva, smanjenju nezaposlenosti i doprinosu ciljevima UN-a za održivi razvoj. Stoga prema potrebi u mjere ESF-a plus treba uključiti filantropske dionike poput zaklada i donatora,
  sve dok oni nemaju političke ili društvene namjere koje su u suprotnosti s idealima Unije, a
  posebice u mjere kojima je cilj razvoj tržišnog ekosustava za socijalna ulaganja. |
| --- | --- |

(34)

Dionici tržišta za socijalna ulaganja, uključujući filantrope, mogu imati ključnu ulogu u ostvarenju nekoliko ciljeva ESF-a plus jer nude financiranje te inovativne i komplementarne pristupe suzbijanju socijalne isključenosti i siromaštva, smanjenju nezaposlenosti i doprinosu ciljevima UN-a za održivi razvoj. Stoga prema potrebi u mjere ESF-a plus treba uključiti filantropske dionike poput zaklada i donatora,
  sve dok oni nemaju političke ili društvene namjere koje su u suprotnosti s idealima Unije, a
  posebice u mjere kojima je cilj razvoj tržišnog ekosustava za socijalna ulaganja.

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (34a) | Transnacionalna suradnja ima znatnu dodatnu vrijednost i stoga bi je trebale podupirati sve države članice osim u opravdanim slučajevima, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti. Također je potrebno ojačati ulogu Komisije u omogućavanju razmjena iskustava i koordinaciji provedbe relevantnih inicijativa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34a)

Transnacionalna suradnja ima znatnu dodatnu vrijednost i stoga bi je trebale podupirati sve države članice osim u opravdanim slučajevima, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti. Također je potrebno ojačati ulogu Komisije u omogućavanju razmjena iskustava i koordinaciji provedbe relevantnih inicijativa.

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 35.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (35a) | Komisija bi trebala povećati sudjelovanje država članica i nedovoljno zastupljenih organizacija tako što će maksimalno smanjiti prepreke za sudjelovanje, uključujući administrativno opterećenje pri podnošenju zahtjeva za sredstva i dobivanju sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(35a)

Komisija bi trebala povećati sudjelovanje država članica i nedovoljno zastupljenih organizacija tako što će maksimalno smanjiti prepreke za sudjelovanje, uključujući administrativno opterećenje pri podnošenju zahtjeva za sredstva i dobivanju sredstava.

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 35.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (35b) | Jedan od glavnih ciljeva Unije je ojačati zdravstvene sustave podržavanjem digitalne transformacije zdravstvene skrbi i skrbi za pacijente razvijanjem održivog zdravstvenog informacijskog sustava, kao i potporom za nacionalne reformske procese za učinkovitije, pristupačnije i otpornije sustave zdravstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(35b)

Jedan od glavnih ciljeva Unije je ojačati zdravstvene sustave podržavanjem digitalne transformacije zdravstvene skrbi i skrbi za pacijente razvijanjem održivog zdravstvenog informacijskog sustava, kao i potporom za nacionalne reformske procese za učinkovitije, pristupačnije i otpornije sustave zdravstva.

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | Održavanje
  zdravlja ljudi, poticanje njihove
  dulje aktivnosti
  i ohrabrenje da preuzmu aktivnu ulogu u upravljanju svojim zdravljem imat će pozitivan utjecaj na zdravlje, zdravstvene nejednakosti, kvalitetu života, produktivnost, konkurentnost i uključivost te smanjiti pritisak na nacionalne proračune. Komisija se obvezala pomoći državama članicama u ostvarenju ciljeva održivog razvoja, posebice 3. cilja „Osigurati zdrav život i promicati dobrobit za sve bez obzira na dobnu skupinu” (17). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

Održavanje
  zdravlja ljudi, poticanje njihove
  dulje aktivnosti
  i ohrabrenje da preuzmu aktivnu ulogu u upravljanju svojim zdravljem imat će pozitivan utjecaj na zdravlje, zdravstvene nejednakosti, kvalitetu života, produktivnost, konkurentnost i uključivost te smanjiti pritisak na nacionalne proračune. Komisija se obvezala pomoći državama članicama u ostvarenju ciljeva održivog razvoja, posebice 3. cilja „Osigurati zdrav život i promicati dobrobit za sve bez obzira na dobnu skupinu” (17).

| (36) | Potrebno je uložiti kontinuirani napor kako bi se ispunili zahtjevi iz članka 168. UFEU-a. Održavanje
  zdravlja
  svih
  ljudi
  i
  poticanje njihove
  aktivnosti na nediskriminirajući način
  i ohrabrenje da preuzmu aktivnu ulogu u upravljanju svojim zdravljem imat će pozitivan utjecaj na zdravlje, zdravstvene nejednakosti, kvalitetu života, produktivnost, konkurentnost i uključivost te smanjiti pritisak na nacionalne proračune
  . Podrškom inovacijama koje imaju utjecaj na zdravlje i njihovim prepoznavanjem, uključujući socijalne inovacije, pomaže se u rješavanju problema održivosti u zdravstvenom sektoru u kontekstu suočavanja s izazovima demografskih promjena. Osim toga, djelovanja u cilju smanjenja nejednakosti u području zdravlja važna su za postizanje „uključivog rasta”.
  Komisija se obvezala pomoći državama članicama u ostvarenju ciljeva održivog razvoja, posebice 3. cilja „Osigurati zdrav život i promicati dobrobit za sve bez obzira na dobnu skupinu” (17). |
| --- | --- |

(36)

Potrebno je uložiti kontinuirani napor kako bi se ispunili zahtjevi iz članka 168. UFEU-a. Održavanje
  zdravlja
  svih
  ljudi
  i
  poticanje njihove
  aktivnosti na nediskriminirajući način
  i ohrabrenje da preuzmu aktivnu ulogu u upravljanju svojim zdravljem imat će pozitivan utjecaj na zdravlje, zdravstvene nejednakosti, kvalitetu života, produktivnost, konkurentnost i uključivost te smanjiti pritisak na nacionalne proračune
  . Podrškom inovacijama koje imaju utjecaj na zdravlje i njihovim prepoznavanjem, uključujući socijalne inovacije, pomaže se u rješavanju problema održivosti u zdravstvenom sektoru u kontekstu suočavanja s izazovima demografskih promjena. Osim toga, djelovanja u cilju smanjenja nejednakosti u području zdravlja važna su za postizanje „uključivog rasta”.
  Komisija se obvezala pomoći državama članicama u ostvarenju ciljeva održivog razvoja, posebice 3. cilja „Osigurati zdrav život i promicati dobrobit za sve bez obzira na dobnu skupinu” (17).

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (36a) | Prema definiciji Svjetske zdravstvene organizacije, „Zdravlje je stanje potpunog tjelesnog, duševnog i društvenog blagostanja, a ne samo odsustvo bolesti ili iznemoglosti”. Kako bi se poboljšalo zdravlje stanovništva Unije, ključno je ne usredotočiti se samo na fizičko zdravlje i društveno blagostanje. Prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji, problemi mentalnog zdravlja čine gotovo 40 % godina života s invaliditetom. Problemi s mentalnim zdravljem također su opsežni, dugotrajni i predstavljaju izvor diskriminacije te znatno doprinose nejednakosti u području zdravlja. Uz to, gospodarska kriza utječe na čimbenike koji određuju mentalno zdravlje jer zaštitni čimbenici slabe, a čimbenici rizika se povećavaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36a)

Prema definiciji Svjetske zdravstvene organizacije, „Zdravlje je stanje potpunog tjelesnog, duševnog i društvenog blagostanja, a ne samo odsustvo bolesti ili iznemoglosti”. Kako bi se poboljšalo zdravlje stanovništva Unije, ključno je ne usredotočiti se samo na fizičko zdravlje i društveno blagostanje. Prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji, problemi mentalnog zdravlja čine gotovo 40 % godina života s invaliditetom. Problemi s mentalnim zdravljem također su opsežni, dugotrajni i predstavljaju izvor diskriminacije te znatno doprinose nejednakosti u području zdravlja. Uz to, gospodarska kriza utječe na čimbenike koji određuju mentalno zdravlje jer zaštitni čimbenici slabe, a čimbenici rizika se povećavaju.

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 37.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (37) | Dokazi i zajedničke vrijednosti i načela u zdravstvenim sustavima Europske unije kako su utvrđeni u zaključcima Vijeća od 2. lipnja 2006. trebali bi podupirati postupke donošenja odluka za planiranje inovativnih, učinkovitih i otpornih zdravstvenih sustava i upravljanje tim sustavima, promicanje alata za osiguravanje univerzalnog pristupa kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi i dobrovoljnu širu provedbu najboljih praksi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37)

Dokazi i zajedničke vrijednosti i načela u zdravstvenim sustavima Europske unije kako su utvrđeni u zaključcima Vijeća od 2. lipnja 2006. trebali bi podupirati postupke donošenja odluka za planiranje inovativnih, učinkovitih i otpornih zdravstvenih sustava i upravljanje tim sustavima, promicanje alata za osiguravanje univerzalnog pristupa kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi i dobrovoljnu širu provedbu najboljih praksi.

| (37) | Dokazi i zajedničke vrijednosti i načela u zdravstvenim sustavima Europske unije kako su utvrđeni u zaključcima Vijeća od 2. lipnja 2006. trebali bi podupirati postupke donošenja odluka za planiranje inovativnih, učinkovitih i otpornih zdravstvenih sustava i upravljanje tim sustavima, promicanje alata za osiguravanje univerzalnog pristupa kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi
  koja je usredotočena na čovjeka i povezanoj skrbi
  i dobrovoljnu širu provedbu najboljih praksi.
  To uključuje usluge promicanja zdravlja i prevencije bolesti kao dio usluga primarne zdravstvene zaštite. |
| --- | --- |

(37)

Dokazi i zajedničke vrijednosti i načela u zdravstvenim sustavima Europske unije kako su utvrđeni u zaključcima Vijeća od 2. lipnja 2006. trebali bi podupirati postupke donošenja odluka za planiranje inovativnih, učinkovitih i otpornih zdravstvenih sustava i upravljanje tim sustavima, promicanje alata za osiguravanje univerzalnog pristupa kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi
  koja je usredotočena na čovjeka i povezanoj skrbi
  i dobrovoljnu širu provedbu najboljih praksi.
  To uključuje usluge promicanja zdravlja i prevencije bolesti kao dio usluga primarne zdravstvene zaštite.

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 37.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (37a) | Prethodni programi djelovanja Unije u području javnog zdravlja (2003. – 2008.) i u području zdravlja (2008. – 2013. i 2014. – 2020.) koji su doneseni Odlukom br. 1786/2002/EZ

   (1a)

  odnosno Odlukom br. 1350/2007/EZ

   (1b)

  i Uredbom (EU) br. 282/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1c)

  („prethodni zdravstveni programi”) ocijenjeni su pozitivno u smislu da donose niz važnih razvojnih događaja i poboljšanja. Tematsko područje Zdravlje ESF-a plus trebalo bi se izgraditi na postignućima prethodnih zdravstvenih programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37a)

Prethodni programi djelovanja Unije u području javnog zdravlja (2003. – 2008.) i u području zdravlja (2008. – 2013. i 2014. – 2020.) koji su doneseni Odlukom br. 1786/2002/EZ

   (1a)

  odnosno Odlukom br. 1350/2007/EZ

   (1b)

  i Uredbom (EU) br. 282/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1c)

  („prethodni zdravstveni programi”) ocijenjeni su pozitivno u smislu da donose niz važnih razvojnih događaja i poboljšanja. Tematsko područje Zdravlje ESF-a plus trebalo bi se izgraditi na postignućima prethodnih zdravstvenih programa.

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 37.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (37b) | Tematskim područjem Zdravlje ESF-a plus trebala bi se promicati djelovanja u područjima u kojima postoji dodana vrijednost Unije koja se može pokazati na temelju sljedećeg: razmjene dobrih praksi među državama članicama i regijama; podupiranja mreža za razmjenu znanja ili uzajamno učenje; podupiranja kvalifikacija zdravstvenih djelatnika; rješavanja prekograničnih prijetnji kako bi se smanjili njihovi rizici i ublažile njihove posljedice; rješavanja pojedinih pitanja koja se odnose na unutarnje tržište u kojima Unija ima značajan legitimitet za osiguravanje visokokvalitetnih rješenja u državama članicama; oslobađanja potencijala za inovacije u zdravstvu, djelovanja koja bi mogla dovesti do sustava vrednovanja u cilju omogućavanja informiranog donošenja odluka na razini Unije; poboljšanja učinkovitosti izbjegavanjem rasipanja resursa zbog udvostručavanja i optimiziranjem uporabe financijskih sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37b)

Tematskim područjem Zdravlje ESF-a plus trebala bi se promicati djelovanja u područjima u kojima postoji dodana vrijednost Unije koja se može pokazati na temelju sljedećeg: razmjene dobrih praksi među državama članicama i regijama; podupiranja mreža za razmjenu znanja ili uzajamno učenje; podupiranja kvalifikacija zdravstvenih djelatnika; rješavanja prekograničnih prijetnji kako bi se smanjili njihovi rizici i ublažile njihove posljedice; rješavanja pojedinih pitanja koja se odnose na unutarnje tržište u kojima Unija ima značajan legitimitet za osiguravanje visokokvalitetnih rješenja u državama članicama; oslobađanja potencijala za inovacije u zdravstvu, djelovanja koja bi mogla dovesti do sustava vrednovanja u cilju omogućavanja informiranog donošenja odluka na razini Unije; poboljšanja učinkovitosti izbjegavanjem rasipanja resursa zbog udvostručavanja i optimiziranjem uporabe financijskih sredstava.

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | Tematsko područje Zdravlje ESF-a plus trebalo bi pridonijeti prevenciji bolesti tijekom životnog vijeka
  građana Unije
  i promicanju zdravlja rješavanjem faktora rizika za zdravlje kao što su konzumacija duhana i pasivno pušenje, štetno uživanje alkohola, konzumacija nedopuštenih droga, smanjenjem štetnog djelovanja droga na zdravlje, nezdravih prehrambenih navika i 
  fizičke
  neaktivnosti
  te poticanjem okruženjâ
  koja omogućuju zdrav način života kako bi se dopunile mjere država članica u skladu s relevantnim strategijama. Tematsko područje Zdravlje ESF-a plus trebalo bi uvesti djelotvorne modele prevencije, inovativne tehnologije i nove poslovne modele i rješenja kako bi se pridonijelo inovativnim, učinkovitim i održivim zdravstvenim sustavima država članica i olakšao pristup boljoj i sigurnijoj zdravstvenoj skrbi za
  europske građane
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

Tematsko područje Zdravlje ESF-a plus trebalo bi pridonijeti prevenciji bolesti tijekom životnog vijeka
  građana Unije
  i promicanju zdravlja rješavanjem faktora rizika za zdravlje kao što su konzumacija duhana i pasivno pušenje, štetno uživanje alkohola, konzumacija nedopuštenih droga, smanjenjem štetnog djelovanja droga na zdravlje, nezdravih prehrambenih navika i 
  fizičke
  neaktivnosti
  te poticanjem okruženjâ
  koja omogućuju zdrav način života kako bi se dopunile mjere država članica u skladu s relevantnim strategijama. Tematsko područje Zdravlje ESF-a plus trebalo bi uvesti djelotvorne modele prevencije, inovativne tehnologije i nove poslovne modele i rješenja kako bi se pridonijelo inovativnim, učinkovitim i održivim zdravstvenim sustavima država članica i olakšao pristup boljoj i sigurnijoj zdravstvenoj skrbi za
  europske građane
  .

| (38) | Tematsko područje Zdravlje ESF-a plus trebalo bi pridonijeti prevenciji bolesti
  , ranoj dijagnozi
  tijekom životnog vijeka
  ljudi koji žive u Uniji
  i promicanju zdravlja rješavanjem faktora rizika za zdravlje kao što su konzumacija duhana
  , pušenje
  i pasivno pušenje, štetno uživanje alkohola,
  faktori rizika povezani sa zdravljem okoliša,
  konzumacija nedopuštenih droga, smanjenjem štetnog djelovanja droga na zdravlje,
  pretilosti i
  nezdravih prehrambenih navika
  povezanih
  i 
  sa siromaštvom i fizičkom
  neaktivnosti
  . Osim toga, trebalo bi poticati okruženja
  koja omogućuju zdrav način života
  , veću osviještenost javnosti o faktorima rizika, dobro osmišljene javnozdravstvene intervencije za smanjivanje opterećenja i učinka infekcija i zaraznih bolesti, među ostalim s pomoću cijepljenja, na ukupno zdravlje tijekom životnog vijeka
  kako bi se dopunile mjere država članica u skladu s relevantnim strategijama.
  U tom bi kontekstu posebnu pozornost trebalo posvetiti zdravstvenom obrazovanju jer pomaže pojedincima i zajednicama da poboljšaju svoje zdravlje, povećaju svoje znanje i utječu na stavove. Trenutačni zdravstveni izazovi mogu se učinkovito rješavati samo suradnjom na razini Unije i kontinuiranim djelovanjem Unije u području zdravlja.
  Tematsko područje Zdravlje ESF-a plus trebalo bi
  poduprijeti provedbu relevantnog zakonodavstva Unije,
  uvesti djelotvorne modele prevencije
  i podizanja razine osviještenosti svih
  , inovativne tehnologije i nove poslovne modele i rješenja kako bi se pridonijelo inovativnim,
  dostupnim,
  učinkovitim i održivim zdravstvenim sustavima država članica i olakšao pristup boljoj i sigurnijoj zdravstvenoj skrbi za
  ljude koji žive u Uniji u urbanim i ruralnim područjima
  . |
| --- | --- |

(38)

Tematsko područje Zdravlje ESF-a plus trebalo bi pridonijeti prevenciji bolesti
  , ranoj dijagnozi
  tijekom životnog vijeka
  ljudi koji žive u Uniji
  i promicanju zdravlja rješavanjem faktora rizika za zdravlje kao što su konzumacija duhana
  , pušenje
  i pasivno pušenje, štetno uživanje alkohola,
  faktori rizika povezani sa zdravljem okoliša,
  konzumacija nedopuštenih droga, smanjenjem štetnog djelovanja droga na zdravlje,
  pretilosti i
  nezdravih prehrambenih navika
  povezanih
  i 
  sa siromaštvom i fizičkom
  neaktivnosti
  . Osim toga, trebalo bi poticati okruženja
  koja omogućuju zdrav način života
  , veću osviještenost javnosti o faktorima rizika, dobro osmišljene javnozdravstvene intervencije za smanjivanje opterećenja i učinka infekcija i zaraznih bolesti, među ostalim s pomoću cijepljenja, na ukupno zdravlje tijekom životnog vijeka
  kako bi se dopunile mjere država članica u skladu s relevantnim strategijama.
  U tom bi kontekstu posebnu pozornost trebalo posvetiti zdravstvenom obrazovanju jer pomaže pojedincima i zajednicama da poboljšaju svoje zdravlje, povećaju svoje znanje i utječu na stavove. Trenutačni zdravstveni izazovi mogu se učinkovito rješavati samo suradnjom na razini Unije i kontinuiranim djelovanjem Unije u području zdravlja.
  Tematsko područje Zdravlje ESF-a plus trebalo bi
  poduprijeti provedbu relevantnog zakonodavstva Unije,
  uvesti djelotvorne modele prevencije
  i podizanja razine osviještenosti svih
  , inovativne tehnologije i nove poslovne modele i rješenja kako bi se pridonijelo inovativnim,
  dostupnim,
  učinkovitim i održivim zdravstvenim sustavima država članica i olakšao pristup boljoj i sigurnijoj zdravstvenoj skrbi za
  ljude koji žive u Uniji u urbanim i ruralnim područjima
  .

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (38a) | Kako bi provela djelovanja u okviru tematskog područja Zdravlje, Komisija bi trebala podržati osnivanje Upravljačkog odbora za zdravlje. Osim toga, Komisija bi trebala predložiti načine i metodologiju za usklađivanje aktivnosti povezanih sa zdravljem s postupkom europskog semestra, koji je sada ovlašten za preporučivanje reformi zdravstvenih sustava (kao i drugih socijalnih čimbenika koji utječu na zdravlje) u cilju postizanja veće pristupačnosti i održivosti zdravstvene skrbi i odredbi o socijalnoj zaštiti u državama članicama EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38a)

Kako bi provela djelovanja u okviru tematskog područja Zdravlje, Komisija bi trebala podržati osnivanje Upravljačkog odbora za zdravlje. Osim toga, Komisija bi trebala predložiti načine i metodologiju za usklađivanje aktivnosti povezanih sa zdravljem s postupkom europskog semestra, koji je sada ovlašten za preporučivanje reformi zdravstvenih sustava (kao i drugih socijalnih čimbenika koji utječu na zdravlje) u cilju postizanja veće pristupačnosti i održivosti zdravstvene skrbi i odredbi o socijalnoj zaštiti u državama članicama EU-a.

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 39.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (39) | Nezarazne bolesti uzrokuju više od 80 % slučajeva prerane smrti u Uniji, a djelotvorna prevencija uključuje
  višestruke
  prekogranične aspekte. Usporedno s time, Europski parlament i Vijeće istaknuli su potrebu da se smanje posljedice ozbiljnih prekograničnih prijetnji
  na
  javno zdravlje,
  primjerice zaraznih
  bolesti i 
  drugih bioloških
  ,
  kemijskih
  ,
  ekoloških
  i 
  nepoznatih prijetnji
  , poticanjem pripravnosti i izgradnje kapaciteta za odgovor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39)

Nezarazne bolesti uzrokuju više od 80 % slučajeva prerane smrti u Uniji, a djelotvorna prevencija uključuje
  višestruke
  prekogranične aspekte. Usporedno s time, Europski parlament i Vijeće istaknuli su potrebu da se smanje posljedice ozbiljnih prekograničnih prijetnji
  na
  javno zdravlje,
  primjerice zaraznih
  bolesti i 
  drugih bioloških
  ,
  kemijskih
  ,
  ekoloških
  i 
  nepoznatih prijetnji
  , poticanjem pripravnosti i izgradnje kapaciteta za odgovor.

| (39) | Nezarazne bolesti uzrokuju više od 80 % slučajeva prerane smrti u Uniji, a djelotvorna prevencija uključuje
  višestruka prekogranična djelovanja i
  prekogranične aspekte. Usporedno s time, Europski parlament i Vijeće istaknuli su potrebu da se smanje posljedice ozbiljnih prekograničnih
  zdravstvenih
  prijetnji
  za
  javno zdravlje,
  kao što su nenadane i kumulativne emisije u okoliš i onečišćenje, zarazne
  bolesti i 
  druge biološke
  ,
  kemijske
  ,
  ekološke
  i 
  nepoznate prijetnje
  , poticanjem pripravnosti i izgradnje kapaciteta za odgovor. |
| --- | --- |

(39)

Nezarazne bolesti uzrokuju više od 80 % slučajeva prerane smrti u Uniji, a djelotvorna prevencija uključuje
  višestruka prekogranična djelovanja i
  prekogranične aspekte. Usporedno s time, Europski parlament i Vijeće istaknuli su potrebu da se smanje posljedice ozbiljnih prekograničnih
  zdravstvenih
  prijetnji
  za
  javno zdravlje,
  kao što su nenadane i kumulativne emisije u okoliš i onečišćenje, zarazne
  bolesti i 
  druge biološke
  ,
  kemijske
  ,
  ekološke
  i 
  nepoznate prijetnje
  , poticanjem pripravnosti i izgradnje kapaciteta za odgovor.

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 39.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (39a) | Kontinuirana ulaganja u inovativne pristupe temeljene na zajednici kojima se rješava problem prekograničnih bolesti poput epidemija HIV-a/AIDS-a, tuberkuloze i virusnog hepatitisa ključna su jer je socijalna dimenzija bolesti važan čimbenik koji utječe na sposobnost hvatanja u koštac s tim bolestima kao epidemijama u Uniji i susjednim zemljama. Ambicioznije političko vodstvo te odgovarajuća tehnička i financijska sredstva za pružanje održivog regionalnog odgovora na borbu protiv HIV-a/AIDS-a, tuberkuloze i hepatitisa u Europi bit će ključni za postizanje ciljeva održivog razvoja koji se odnose na te bolesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39a)

Kontinuirana ulaganja u inovativne pristupe temeljene na zajednici kojima se rješava problem prekograničnih bolesti poput epidemija HIV-a/AIDS-a, tuberkuloze i virusnog hepatitisa ključna su jer je socijalna dimenzija bolesti važan čimbenik koji utječe na sposobnost hvatanja u koštac s tim bolestima kao epidemijama u Uniji i susjednim zemljama. Ambicioznije političko vodstvo te odgovarajuća tehnička i financijska sredstva za pružanje održivog regionalnog odgovora na borbu protiv HIV-a/AIDS-a, tuberkuloze i hepatitisa u Europi bit će ključni za postizanje ciljeva održivog razvoja koji se odnose na te bolesti.

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | Za učinkovitost zdravstvenih sustava i zdravlje građana nužno je smanjiti teret rezistentnih infekcija i infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi te osigurati dostupnost djelotvornih antimikrobnih sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

Za učinkovitost zdravstvenih sustava i zdravlje građana nužno je smanjiti teret rezistentnih infekcija i infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi te osigurati dostupnost djelotvornih antimikrobnih sredstava.

| (40) | Za učinkovitost zdravstvenih sustava i zdravlje građana nužno je smanjiti teret rezistentnih infekcija i infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi te osigurati dostupnost djelotvornih antimikrobnih sredstava
  , pritom ipak smanjujući njihovu upotrebu kako bi se doprinijelo borbi protiv antimikrobne otpornosti
  . |
| --- | --- |

(40)

Za učinkovitost zdravstvenih sustava i zdravlje građana nužno je smanjiti teret rezistentnih infekcija i infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi te osigurati dostupnost djelotvornih antimikrobnih sredstava
  , pritom ipak smanjujući njihovu upotrebu kako bi se doprinijelo borbi protiv antimikrobne otpornosti
  .

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (42) | S obzirom na posebnu prirodu nekih od ciljeva obuhvaćenih tematskim područjem Zdravlje ESF-a plus i aktivnostima u okviru tog tematskog područja, pojedina nadležna tijela država članica u najboljem su položaju za provedbu povezanih aktivnosti. Ta tijela, koja imenuju same države članice, trebala bi se stoga smatrati utvrđenim korisnicima za potrebe članka [195.] [nove financijske uredbe] i trebala bi im se dodijeliti bespovratna sredstva bez prethodne objave poziva na podnošenje prijedloga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42)

S obzirom na posebnu prirodu nekih od ciljeva obuhvaćenih tematskim područjem Zdravlje ESF-a plus i aktivnostima u okviru tog tematskog područja, pojedina nadležna tijela država članica u najboljem su položaju za provedbu povezanih aktivnosti. Ta tijela, koja imenuju same države članice, trebala bi se stoga smatrati utvrđenim korisnicima za potrebe članka [195.] [nove financijske uredbe] i trebala bi im se dodijeliti bespovratna sredstva bez prethodne objave poziva na podnošenje prijedloga.

| (42) | S obzirom na posebnu prirodu nekih od ciljeva obuhvaćenih tematskim područjem Zdravlje ESF-a plus i aktivnostima u okviru tog tematskog područja, pojedina nadležna tijela država članica u najboljem su položaju za provedbu povezanih aktivnosti
  , uz aktivnu potporu civilnog društva
  . Ta tijela, koja imenuju same države članice,
  a uz njih po potrebi i organizacije civilnog društva,
  trebala bi se stoga smatrati utvrđenim korisnicima za potrebe članka [195.] [nove financijske uredbe] i trebala bi im se dodijeliti bespovratna sredstva bez prethodne objave poziva na podnošenje prijedloga. |
| --- | --- |

(42)

S obzirom na posebnu prirodu nekih od ciljeva obuhvaćenih tematskim područjem Zdravlje ESF-a plus i aktivnostima u okviru tog tematskog područja, pojedina nadležna tijela država članica u najboljem su položaju za provedbu povezanih aktivnosti
  , uz aktivnu potporu civilnog društva
  . Ta tijela, koja imenuju same države članice,
  a uz njih po potrebi i organizacije civilnog društva,
  trebala bi se stoga smatrati utvrđenim korisnicima za potrebe članka [195.] [nove financijske uredbe] i trebala bi im se dodijeliti bespovratna sredstva bez prethodne objave poziva na podnošenje prijedloga.

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (42a) | Kako bi se povećala učinkovitost praćenja programa u pogledu neučinkovitosti i nedostataka, Komisija bi trebala implementirati i upotrebljavati pokazatelje praćenja za programe i konkretna djelovanja kako bi osigurala ostvarenje ciljeva programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42a)

Kako bi se povećala učinkovitost praćenja programa u pogledu neučinkovitosti i nedostataka, Komisija bi trebala implementirati i upotrebljavati pokazatelje praćenja za programe i konkretna djelovanja kako bi osigurala ostvarenje ciljeva programa.

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (42b) | Program ESF+ trebao bi riješiti problem postojećih prepreka sudjelovanju civilnog društva, primjerice pojednostavnjenjem postupaka prijave i smanjenjem financijskih kriterija tako što će se u nekim slučajevima ukinuti postotak sufinanciranja, ali i kroz izgradnju kapaciteta pacijenata, njihovih organizacija i drugih dionika putem osposobljavanja i obrazovanja. Cilj programa također je omogućiti funkcioniranje na razini Unije za mreže i organizacije civilnog društva koje doprinose ostvarivanju njegovih ciljeva, uključujući organizacije na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42b)

Program ESF+ trebao bi riješiti problem postojećih prepreka sudjelovanju civilnog društva, primjerice pojednostavnjenjem postupaka prijave i smanjenjem financijskih kriterija tako što će se u nekim slučajevima ukinuti postotak sufinanciranja, ali i kroz izgradnju kapaciteta pacijenata, njihovih organizacija i drugih dionika putem osposobljavanja i obrazovanja. Cilj programa također je omogućiti funkcioniranje na razini Unije za mreže i organizacije civilnog društva koje doprinose ostvarivanju njegovih ciljeva, uključujući organizacije na razini Unije.

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (42c) | U provedbi tematskog područja Zdravlje ESF-a plus trebale bi se poštovati odgovornosti država članica za utvrđivanje svoje zdravstvene politike te za organizaciju i pružanje zdravstvenih usluga i zdravstvene zaštite. Poštujući obveze iz Ugovora i ulogu država članica kao primarnog sugovornika u postupku donošenja odluka u Uniji, nadležna tijela na podnacionalnoj razini trebala bi se angažirati kako bi osigurala djelotvoran i trajan učinak zdravstvene politike Unije svojom integracijom sa socijalnim politikama na terenu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42c)

U provedbi tematskog područja Zdravlje ESF-a plus trebale bi se poštovati odgovornosti država članica za utvrđivanje svoje zdravstvene politike te za organizaciju i pružanje zdravstvenih usluga i zdravstvene zaštite. Poštujući obveze iz Ugovora i ulogu država članica kao primarnog sugovornika u postupku donošenja odluka u Uniji, nadležna tijela na podnacionalnoj razini trebala bi se angažirati kako bi osigurala djelotvoran i trajan učinak zdravstvene politike Unije svojom integracijom sa socijalnim politikama na terenu.

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 44.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (44) | Zakonodavstvo EU-a u području zdravstva ima izravan utjecaj na živote građana, učinkovitost i otpornost zdravstvenih sustava i dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Regulatorni okvir za medicinske proizvode i tehnologije (medicinski proizvodi, uređaji i tvari ljudskog podrijetla), zakonodavstvo o duhanskim proizvodima, prava pacijenata na prekograničnu zdravstvenu zaštitu i za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ključan je za zaštitu zdravlja u EU-u.
  Ova Uredba
  ,
  njezina primjena i provedba
  ,
  moraju ići ukorak s inovacijama
  i 
  napretkom u istraživanju te s društvenim promjenama
  u 
  tom području te moraju ispunjavati zdravstvene ciljeve. Stoga je potrebno stalno razvijati bazu dokaza potrebnu za provedbu zakonodavstva tako znanstvene prirode
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(44)

Zakonodavstvo EU-a u području zdravstva ima izravan utjecaj na živote građana, učinkovitost i otpornost zdravstvenih sustava i dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Regulatorni okvir za medicinske proizvode i tehnologije (medicinski proizvodi, uređaji i tvari ljudskog podrijetla), zakonodavstvo o duhanskim proizvodima, prava pacijenata na prekograničnu zdravstvenu zaštitu i za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ključan je za zaštitu zdravlja u EU-u.
  Ova Uredba
  ,
  njezina primjena i provedba
  ,
  moraju ići ukorak s inovacijama
  i 
  napretkom u istraživanju te s društvenim promjenama
  u 
  tom području te moraju ispunjavati zdravstvene ciljeve. Stoga je potrebno stalno razvijati bazu dokaza potrebnu za provedbu zakonodavstva tako znanstvene prirode
  .

| (44) | Zakonodavstvo EU-a u području zdravstva ima izravan utjecaj na živote građana, učinkovitost i otpornost zdravstvenih sustava i dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Regulatorni okvir za medicinske proizvode i tehnologije (medicinski proizvodi, uređaji i tvari ljudskog podrijetla), zakonodavstvo o duhanskim proizvodima, prava pacijenata na prekograničnu zdravstvenu zaštitu i za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ključan je za zaštitu zdravlja u EU-u.
  Osim toga
  ,
  mnogi drugi zakonski akti Unije imaju znatan utjecaj na zdravlje
  ,
  poput onih koji se odnose na hranu
  i 
  označivanje hrane, onečišćenje zraka, endokrine disruptore i pesticide.
  U 
  nekim slučajevima, kumulativni utjecaji okolišnih čimbenika rizika nisu sasvim jasni, što bi moglo dovesti do neprihvatljivih rizika za zdravlje građana
  . |
| --- | --- |

(44)

Zakonodavstvo EU-a u području zdravstva ima izravan utjecaj na živote građana, učinkovitost i otpornost zdravstvenih sustava i dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Regulatorni okvir za medicinske proizvode i tehnologije (medicinski proizvodi, uređaji i tvari ljudskog podrijetla), zakonodavstvo o duhanskim proizvodima, prava pacijenata na prekograničnu zdravstvenu zaštitu i za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ključan je za zaštitu zdravlja u EU-u.
  Osim toga
  ,
  mnogi drugi zakonski akti Unije imaju znatan utjecaj na zdravlje
  ,
  poput onih koji se odnose na hranu
  i 
  označivanje hrane, onečišćenje zraka, endokrine disruptore i pesticide.
  U 
  nekim slučajevima, kumulativni utjecaji okolišnih čimbenika rizika nisu sasvim jasni, što bi moglo dovesti do neprihvatljivih rizika za zdravlje građana
  .

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 44.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (44a) | Regulativa koja ima utjecaj na zdravlje, kao i njezina provedba i izvršenje, mora ići ukorak s inovacijskim i istraživačkim postignućima i društvenim promjenama u tom području te se pritom i dalje temeljiti na načelu predostrožnosti, kako je utvrđeno u ugovorima EU-a. Stoga je potrebno stalno razvijati bazu dokaza potrebnu za provedbu zakonodavstva takve znanstvene prirode te, kako bi se osigurala mogućnost neovisnog nadzora i time ponovno steklo povjerenje javnosti u procese EU-a, zajamčiti najvišu razinu transparentnosti jer je dijeljenje tih dokaza samo po sebi u javnom interesu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(44a)

Regulativa koja ima utjecaj na zdravlje, kao i njezina provedba i izvršenje, mora ići ukorak s inovacijskim i istraživačkim postignućima i društvenim promjenama u tom području te se pritom i dalje temeljiti na načelu predostrožnosti, kako je utvrđeno u ugovorima EU-a. Stoga je potrebno stalno razvijati bazu dokaza potrebnu za provedbu zakonodavstva takve znanstvene prirode te, kako bi se osigurala mogućnost neovisnog nadzora i time ponovno steklo povjerenje javnosti u procese EU-a, zajamčiti najvišu razinu transparentnosti jer je dijeljenje tih dokaza samo po sebi u javnom interesu.

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 44.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (44b) | Zdravstveni sektor ne može se sam suočiti sa zdravstvenim izazovima jer na zdravlje utječu mnogi čimbenici izvan njega. Stoga je, kako je navedeno u Ugovorima iz Maastrichta i Amsterdama, važno uključiti zdravlje u sve politike kako bi se Unija mogla suočiti s budućim izazovima. Međutim, osvješćivanje drugih sektora o učincima njihovih odluka na zdravlje i integriranje zdravlja u njihove politike jedan je od najvećih izazova s kojima je europski zdravstveni sektor trenutačno suočen. Dosad su zahvaljujući politikama u sektorima kao što su obrazovanje, promet, prehrana, poljoprivreda, rad i planiranje zabilježeni važni pomaci u području zdravlja. Primjerice, zabilježena su značajna poboljšanja u pogledu zdravlja srca zahvaljujući promjenama u politikama i propisima u vezi s kvalitetom hrane, povećanjem fizičke aktivnosti i smanjenjem pušenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(44b)

Zdravstveni sektor ne može se sam suočiti sa zdravstvenim izazovima jer na zdravlje utječu mnogi čimbenici izvan njega. Stoga je, kako je navedeno u Ugovorima iz Maastrichta i Amsterdama, važno uključiti zdravlje u sve politike kako bi se Unija mogla suočiti s budućim izazovima. Međutim, osvješćivanje drugih sektora o učincima njihovih odluka na zdravlje i integriranje zdravlja u njihove politike jedan je od najvećih izazova s kojima je europski zdravstveni sektor trenutačno suočen. Dosad su zahvaljujući politikama u sektorima kao što su obrazovanje, promet, prehrana, poljoprivreda, rad i planiranje zabilježeni važni pomaci u području zdravlja. Primjerice, zabilježena su značajna poboljšanja u pogledu zdravlja srca zahvaljujući promjenama u politikama i propisima u vezi s kvalitetom hrane, povećanjem fizičke aktivnosti i smanjenjem pušenja.

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 46.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (46) | Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim će se
  programom
  pridonijeti uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju općeg cilja da se 25 % rashoda proračuna EU-a namijeni klimatskim ciljevima. Relevantne mjere utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe fonda te će se ponovno procijeniti u okviru njegove evaluacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(46)

Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim će se
  programom
  pridonijeti uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju općeg cilja da se 25 % rashoda proračuna EU-a namijeni klimatskim ciljevima. Relevantne mjere utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe fonda te će se ponovno procijeniti u okviru njegove evaluacije.

| (46) | Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim će se
  fondom
  pridonijeti uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju općeg cilja da se 25 % rashoda proračuna EU-a namijeni klimatskim ciljevima
  tijekom VFO-a u razdoblju 2021. – 2027. te godišnjeg cilja od 30 % koji je potrebno ostvariti što prije, a najkasnije do 2027
  . Relevantne mjere utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe fonda te će se ponovno procijeniti u okviru njegove evaluacije. |
| --- | --- |

(46)

Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim će se
  fondom
  pridonijeti uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju općeg cilja da se 25 % rashoda proračuna EU-a namijeni klimatskim ciljevima
  tijekom VFO-a u razdoblju 2021. – 2027. te godišnjeg cilja od 30 % koji je potrebno ostvariti što prije, a najkasnije do 2027
  . Relevantne mjere utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe fonda te će se ponovno procijeniti u okviru njegove evaluacije.

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 47.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (47) | U skladu s člankom [94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (19)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(47)

U skladu s člankom [94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (19)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (47) | U skladu s člankom [94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (19)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.
  Program će morati omogućiti posebna ograničenja koja utječu na osobe i subjekte s poslovnim nastanom u tim područjima kako bi se osigurao odgovarajući pristup tim tematskim područjima. |
| --- | --- |

(47)

U skladu s člankom [94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (19)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.
  Program će morati omogućiti posebna ograničenja koja utječu na osobe i subjekte s poslovnim nastanom u tim područjima kako bi se osigurao odgovarajući pristup tim tematskim područjima.

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 48.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (48) | Treće
  zemlje koje su članice
  Europskoga
  gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba
  programa odlukom
  na temelju
  tog sporazuma
  . U ovu bi se Uredbu trebala uključiti posebna odredba kojom se dodjeljuju nužna prava i pristup odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara i Europskom revizorskom sudu kako bi u potpunosti mogli izvršavati svoje ovlasti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(48)

Treće
  zemlje koje su članice
  Europskoga
  gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba
  programa odlukom
  na temelju
  tog sporazuma
  . U ovu bi se Uredbu trebala uključiti posebna odredba kojom se dodjeljuju nužna prava i pristup odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara i Europskom revizorskom sudu kako bi u potpunosti mogli izvršavati svoje ovlasti.

| (48) | Pod uvjetom da potpuno ispunjavanju sva mjerodavna pravila i odredbe, treće
  zemlje koje su članice
  Europskog
  gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba
  programâ
  na temelju
  odluke prema tome sporazumu
  . U ovu bi se Uredbu trebala uključiti posebna odredba kojom se dodjeljuju nužna prava i pristup odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara i Europskom revizorskom sudu kako bi u potpunosti mogli izvršavati svoje ovlasti. |
| --- | --- |

(48)

Pod uvjetom da potpuno ispunjavanju sva mjerodavna pravila i odredbe, treće
  zemlje koje su članice
  Europskog
  gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba
  programâ
  na temelju
  odluke prema tome sporazumu
  . U ovu bi se Uredbu trebala uključiti posebna odredba kojom se dodjeljuju nužna prava i pristup odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara i Europskom revizorskom sudu kako bi u potpunosti mogli izvršavati svoje ovlasti.

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 50.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (50a) | Važno je osigurati dobro i pravedno financijsko upravljanje Fondom kako bi se jamčila njegova što jasnija, učinkovitija i lakša primjena, pri čemu je također potrebno jamčiti pravnu sigurnost i njezinu dostupnost svim sudionicima. Aktivnosti fonda ESF plus izvršavaju se u okviru podijeljenoga upravljanja te države članice ne bi trebale dodavati dopunska pravila ili mijenjati pravila tijekom primjene jer bi time uporaba sredstava postala složena za korisnike i to bi moglo dovesti do kašnjenja u plaćanju računa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(50a)

Važno je osigurati dobro i pravedno financijsko upravljanje Fondom kako bi se jamčila njegova što jasnija, učinkovitija i lakša primjena, pri čemu je također potrebno jamčiti pravnu sigurnost i njezinu dostupnost svim sudionicima. Aktivnosti fonda ESF plus izvršavaju se u okviru podijeljenoga upravljanja te države članice ne bi trebale dodavati dopunska pravila ili mijenjati pravila tijekom primjene jer bi time uporaba sredstava postala složena za korisnike i to bi moglo dovesti do kašnjenja u plaćanju računa.

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 51.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (51) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, tj. poboljšanje djelotvornosti tržišta rada i promicanje pristupa kvalitetnom zapošljavanju, poboljšanje pristupa obrazovanju i 
  osposobljavanju
  te njihove kvalitete, promicanje socijalne uključenosti i zdravlja te
  smanjenje
  siromaštva, kao i aktivnosti u okviru tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(51)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, tj. poboljšanje djelotvornosti tržišta rada i promicanje pristupa kvalitetnom zapošljavanju, poboljšanje pristupa obrazovanju i 
  osposobljavanju
  te njihove kvalitete, promicanje socijalne uključenosti i zdravlja te
  smanjenje
  siromaštva, kao i aktivnosti u okviru tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (51) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, tj. poboljšanje djelotvornosti
  i pravednosti
  tržišta rada i promicanje pristupa kvalitetnom zapošljavanju, poboljšanje pristupa obrazovanju
  , osposobljavanju
  i 
  skrbi
  te njihove kvalitete, promicanje socijalne uključenosti
  , jednakih mogućnosti
  i zdravlja te
  iskorjenjivanje
  siromaštva, kao i aktivnosti u okviru tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(51)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, tj. poboljšanje djelotvornosti
  i pravednosti
  tržišta rada i promicanje pristupa kvalitetnom zapošljavanju, poboljšanje pristupa obrazovanju
  , osposobljavanju
  i 
  skrbi
  te njihove kvalitete, promicanje socijalne uključenosti
  , jednakih mogućnosti
  i zdravlja te
  iskorjenjivanje
  siromaštva, kao i aktivnosti u okviru tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Članak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. |
| Predmet | Predmet |
| Ovom se Uredbom uspostavlja Europski socijalni fond plus (ESF+). | Ovom se Uredbom uspostavlja Europski socijalni fond plus (ESF+).
  ESF+ sastoji se od tri elementa: tematsko područje pod podijeljenim upravljanjem, tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije i tematsko područje Zdravlje. |
| Njome
  se određuju ciljevi ESF-a plus, proračun za razdoblje 2021.–2027., metode provedbe, oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja. | Tom
  se
  Uredbom
  određuju ciljevi ESF-a plus, proračun za razdoblje 2021.–2027., metode provedbe, oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja
  , kao dopuna općim pravilima koja su primjenjiva na ESF plus u okviru Uredbe (EU) br. [Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi]
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 1.

Članak 1.

Predmet

Predmet

Ovom se Uredbom uspostavlja Europski socijalni fond plus (ESF+).

Ovom se Uredbom uspostavlja Europski socijalni fond plus (ESF+).
  ESF+ sastoji se od tri elementa: tematsko područje pod podijeljenim upravljanjem, tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije i tematsko područje Zdravlje.

Njome
  se određuju ciljevi ESF-a plus, proračun za razdoblje 2021.–2027., metode provedbe, oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Tom
  se
  Uredbom
  određuju ciljevi ESF-a plus, proračun za razdoblje 2021.–2027., metode provedbe, oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja
  , kao dopuna općim pravilima koja su primjenjiva na ESF plus u okviru Uredbe (EU) br. [Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi]
  .

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Članak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Definicije | Definicije |
| 1.   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: | 1.   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: |
| (1) | „popratne mjere” znači aktivnosti koje su dodatno pružene uz podjelu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći s ciljem ublažavanja socijalne isključenosti poput upućivanja na socijalne službe i pružanja
  socijalnih usluga
  ili savjetovanja o upravljanju kućnim proračunom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 2.

Članak 2.

Definicije

Definicije

1.   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

1.   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

(1)

„popratne mjere” znači aktivnosti koje su dodatno pružene uz podjelu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći s ciljem ublažavanja socijalne isključenosti poput upućivanja na socijalne službe i pružanja
  socijalnih usluga
  ili savjetovanja o upravljanju kućnim proračunom;

socijalnih usluga

| (1) | „popratne mjere” znači aktivnosti koje su dodatno pružene uz podjelu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći s ciljem ublažavanja socijalne isključenosti
  i iskorjenjivanja siromaštva
  poput upućivanja na socijalne službe i 
  psihološku pomoć te njihova
  pružanja
  , pružanja relevantnih informacija o javnim službama
  ili savjetovanja o upravljanju kućnim proračunom; |
| --- | --- |

(1)

„popratne mjere” znači aktivnosti koje su dodatno pružene uz podjelu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći s ciljem ublažavanja socijalne isključenosti
  i iskorjenjivanja siromaštva
  poput upućivanja na socijalne službe i 
  psihološku pomoć te njihova
  pružanja
  , pružanja relevantnih informacija o javnim službama
  ili savjetovanja o upravljanju kućnim proračunom;

i iskorjenjivanja siromaštva

psihološku pomoć te njihova

, pružanja relevantnih informacija o javnim službama

| (2) | „pridružena zemlja” znači treća zemlja koja je stranka sporazuma s Unijom o sudjelovanju u tematskim područjima ESF-a plus Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje u skladu s člankom 30.; |
| --- | --- |

(2)

„pridružena zemlja” znači treća zemlja koja je stranka sporazuma s Unijom o sudjelovanju u tematskim područjima ESF-a plus Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje u skladu s člankom 30.;

| (2) | „pridružena zemlja” znači treća zemlja koja je stranka sporazuma s Unijom o sudjelovanju u tematskim područjima ESF-a plus Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje u skladu s člankom 30.; |
| --- | --- |

(2)

„pridružena zemlja” znači treća zemlja koja je stranka sporazuma s Unijom o sudjelovanju u tematskim područjima ESF-a plus Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje u skladu s člankom 30.;

| (3) | „osnovna materijalna pomoć” znači roba koja ispunjava osnovne potrebe osobe za dostojanstven život, kao što su odjeća, higijenske
  i
  školske potrepštine; |
| --- | --- |

(3)

„osnovna materijalna pomoć” znači roba koja ispunjava osnovne potrebe osobe za dostojanstven život, kao što su odjeća, higijenske
  i
  školske potrepštine;

i

| (3) | „osnovna materijalna pomoć” znači roba koja ispunjava osnovne potrebe osobe za dostojanstven život, kao što su odjeća, higijenske
  potrepštine, uključujući proizvode za žensku higijenu, te
  školske potrepštine; |
| --- | --- |

(3)

„osnovna materijalna pomoć” znači roba koja ispunjava osnovne potrebe osobe za dostojanstven život, kao što su odjeća, higijenske
  potrepštine, uključujući proizvode za žensku higijenu, te
  školske potrepštine;

potrepštine, uključujući proizvode za žensku higijenu, te

| (4) | „operacije mješovitog financiranja” znači djelovanja financirana iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna Unije i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; |
| --- | --- |

(4)

„operacije mješovitog financiranja” znači djelovanja financirana iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna Unije i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;

| (4) | „operacije mješovitog financiranja” znači djelovanja financirana iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna Unije i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; |
| --- | --- |

(4)

„operacije mješovitog financiranja” znači djelovanja financirana iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna Unije i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;

| (5) | „zajednički pokazatelji trenutačnih rezultata” znači zajednički pokazatelji rezultata kojima su obuhvaćeni učinci u roku od četiri tjedna od dana kad sudionik napusti operaciju (datum izlaska); |
| --- | --- |

(5)

„zajednički pokazatelji trenutačnih rezultata” znači zajednički pokazatelji rezultata kojima su obuhvaćeni učinci u roku od četiri tjedna od dana kad sudionik napusti operaciju (datum izlaska);

| (5) | „zajednički pokazatelji trenutačnih rezultata” znači zajednički pokazatelji rezultata kojima su obuhvaćeni učinci u roku od četiri tjedna od dana kad sudionik napusti operaciju (datum izlaska); |
| --- | --- |

(5)

„zajednički pokazatelji trenutačnih rezultata” znači zajednički pokazatelji rezultata kojima su obuhvaćeni učinci u roku od četiri tjedna od dana kad sudionik napusti operaciju (datum izlaska);

| (6) | „zajednički dugoročniji pokazatelji rezultata” znači zajednički pokazatelji rezultata kojima su obuhvaćeni učinci šest mjeseci nakon što sudionik napusti operaciju; |
| --- | --- |

(6)

„zajednički dugoročniji pokazatelji rezultata” znači zajednički pokazatelji rezultata kojima su obuhvaćeni učinci šest mjeseci nakon što sudionik napusti operaciju;

| (6) | „zajednički dugoročniji pokazatelji rezultata” znači zajednički pokazatelji rezultata kojima su obuhvaćeni učinci šest
  i dvanaest
  mjeseci nakon što sudionik napusti operaciju; |
| --- | --- |

(6)

„zajednički dugoročniji pokazatelji rezultata” znači zajednički pokazatelji rezultata kojima su obuhvaćeni učinci šest
  i dvanaest
  mjeseci nakon što sudionik napusti operaciju;

i dvanaest

| (7) | „troškovi nabave hrane i/ili osnovne materijalne pomoći” znači stvarni troškovi povezani s nabavom hrane i/ili osnovne materijalne pomoći koju obavlja korisnik koji nisu ograničeni na cijenu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći; |
| --- | --- |

(7)

„troškovi nabave hrane i/ili osnovne materijalne pomoći” znači stvarni troškovi povezani s nabavom hrane i/ili osnovne materijalne pomoći koju obavlja korisnik koji nisu ograničeni na cijenu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći;

| (7) | „troškovi nabave hrane i/ili osnovne materijalne pomoći” znači stvarni troškovi povezani s nabavom hrane i/ili osnovne materijalne pomoći koju obavlja korisnik koji nisu ograničeni na cijenu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći; |
| --- | --- |

(7)

„troškovi nabave hrane i/ili osnovne materijalne pomoći” znači stvarni troškovi povezani s nabavom hrane i/ili osnovne materijalne pomoći koju obavlja korisnik koji nisu ograničeni na cijenu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći;

| (7a) | „prekogranična partnerstva” u tematskom području Zapošljavanje i socijalne inovacije znači stalne strukture suradnje između javnih službi za zapošljavanje, civilnog društva ili socijalnih partnera u najmanje dvije države članice; |
| --- | --- |

(7a)

(7a)

„prekogranična partnerstva” u tematskom području Zapošljavanje i socijalne inovacije znači stalne strukture suradnje između javnih službi za zapošljavanje, civilnog društva ili socijalnih partnera u najmanje dvije države članice;

„prekogranična partnerstva” u tematskom području Zapošljavanje i socijalne inovacije znači stalne strukture suradnje između javnih službi za zapošljavanje, civilnog društva ili socijalnih partnera u najmanje dvije države članice;

| (8) | „primatelj pomoći” znači najpotrebitija osoba ili osobe koje primaju potporu kako je određeno u članku 4. stavku 1. točki xi.; |
| --- | --- |

(8)

„primatelj pomoći” znači najpotrebitija osoba ili osobe koje primaju potporu kako je određeno u članku 4. stavku 1. točki xi.;

| (8) | „primatelj pomoći” znači najpotrebitija osoba ili osobe koje primaju potporu kako je određeno u članku 4. stavku 1. točki xi.; |
| --- | --- |

(8)

„primatelj pomoći” znači najpotrebitija osoba ili osobe koje primaju potporu kako je određeno u članku 4. stavku 1. točki xi.;

| (9) | „zdravstvena kriza” znači bilo koja kriza koja se općenito smatra prijetnjom, koja ima zdravstvenu dimenziju i za koju je potrebno hitno djelovanje nadležnih tijela u uvjetima nesigurnosti; |
| --- | --- |

(9)

„zdravstvena kriza” znači bilo koja kriza koja se općenito smatra prijetnjom, koja ima zdravstvenu dimenziju i za koju je potrebno hitno djelovanje nadležnih tijela u uvjetima nesigurnosti;

| (9) | „zdravstvena kriza” znači bilo koja kriza koja se općenito smatra prijetnjom, koja ima zdravstvenu dimenziju i za koju je potrebno hitno djelovanje nadležnih tijela u uvjetima nesigurnosti; |
| --- | --- |

(9)

„zdravstvena kriza” znači bilo koja kriza koja se općenito smatra prijetnjom, koja ima zdravstvenu dimenziju i za koju je potrebno hitno djelovanje nadležnih tijela u uvjetima nesigurnosti;

| (10) | „pravni subjekt” znači bilo koja fizička osoba ili bilo koja pravna osoba osnovana i prepoznata kao takva u skladu s nacionalnim pravom, pravom Unije ili međunarodnim pravom, a koja ima pravnu osobnost i koja može, djelujući u svoje ime, izvršavati prava i preuzimati obveze; |
| --- | --- |

(10)

„pravni subjekt” znači bilo koja fizička osoba ili bilo koja pravna osoba osnovana i prepoznata kao takva u skladu s nacionalnim pravom, pravom Unije ili međunarodnim pravom, a koja ima pravnu osobnost i koja može, djelujući u svoje ime, izvršavati prava i preuzimati obveze;

| (10) | „pravni subjekt” znači bilo koja fizička osoba ili bilo koja pravna osoba osnovana i prepoznata kao takva u skladu s nacionalnim pravom, pravom Unije ili međunarodnim pravom, a koja ima pravnu osobnost i koja može, djelujući u svoje ime, izvršavati prava i preuzimati obveze; |
| --- | --- |

(10)

„pravni subjekt” znači bilo koja fizička osoba ili bilo koja pravna osoba osnovana i prepoznata kao takva u skladu s nacionalnim pravom, pravom Unije ili međunarodnim pravom, a koja ima pravnu osobnost i koja može, djelujući u svoje ime, izvršavati prava i preuzimati obveze;

| (11) | „mikrofinanciranje” uključuje jamstva, mikrokredite, vlasnički i kvazivlasnički kapital u kombinaciji s popratnim uslugama poslovnog razvoja kao što su individualno savjetovanje, osposobljavanje i mentorstvo, proširenima na osobe i mikropoduzeća koji imaju poteškoće pri pristupu kreditima za profesionalne aktivnosti i/ili aktivnosti kojima se ostvaruju prihodi; |
| --- | --- |

(11)

„mikrofinanciranje” uključuje jamstva, mikrokredite, vlasnički i kvazivlasnički kapital u kombinaciji s popratnim uslugama poslovnog razvoja kao što su individualno savjetovanje, osposobljavanje i mentorstvo, proširenima na osobe i mikropoduzeća koji imaju poteškoće pri pristupu kreditima za profesionalne aktivnosti i/ili aktivnosti kojima se ostvaruju prihodi;

| (11) | „mikrofinanciranje” uključuje jamstva, mikrokredite, vlasnički i kvazivlasnički kapital u kombinaciji s popratnim uslugama poslovnog razvoja kao što su individualno savjetovanje, osposobljavanje i mentorstvo, proširenima na osobe i mikropoduzeća koji imaju poteškoće pri pristupu kreditima za profesionalne aktivnosti i/ili aktivnosti kojima se ostvaruju prihodi; |
| --- | --- |

(11)

„mikrofinanciranje” uključuje jamstva, mikrokredite, vlasnički i kvazivlasnički kapital u kombinaciji s popratnim uslugama poslovnog razvoja kao što su individualno savjetovanje, osposobljavanje i mentorstvo, proširenima na osobe i mikropoduzeća koji imaju poteškoće pri pristupu kreditima za profesionalne aktivnosti i/ili aktivnosti kojima se ostvaruju prihodi;

| (12) | „mikropoduzeće” znači poduzeće s manje od 10 zaposlenika čiji je godišnji promet ili ukupna godišnja bilanca ispod 2 000 000  EUR; |
| --- | --- |

(12)

„mikropoduzeće” znači poduzeće s manje od 10 zaposlenika čiji je godišnji promet ili ukupna godišnja bilanca ispod 2 000 000  EUR;

| (12) | „mikropoduzeće” znači poduzeće s manje od 10 zaposlenika čiji je godišnji promet ili ukupna godišnja bilanca ispod 2 000 000  EUR; |
| --- | --- |

(12)

„mikropoduzeće” znači poduzeće s manje od 10 zaposlenika čiji je godišnji promet ili ukupna godišnja bilanca ispod 2 000 000  EUR;

| (13) | „najpotrebitije osobe” znači fizičke osobe, bilo pojedinci, obitelji, kućanstva ili skupine sastavljene od takvih osoba, čija je potreba za pomoći utvrđena prema objektivnim kriterijima koje su utvrdila nacionalna nadležna tijela uz savjetovanje s odgovarajućim dionicima, uz izbjegavanje sukoba interesa, i koje su odobrila ta nacionalna nadležna tijela te koji mogu uključivati elemente koji omogućuju usmjeravanje na najpotrebitije osobe u određenim zemljopisnim područjima; |
| --- | --- |

(13)

„najpotrebitije osobe” znači fizičke osobe, bilo pojedinci, obitelji, kućanstva ili skupine sastavljene od takvih osoba, čija je potreba za pomoći utvrđena prema objektivnim kriterijima koje su utvrdila nacionalna nadležna tijela uz savjetovanje s odgovarajućim dionicima, uz izbjegavanje sukoba interesa, i koje su odobrila ta nacionalna nadležna tijela te koji mogu uključivati elemente koji omogućuju usmjeravanje na najpotrebitije osobe u određenim zemljopisnim područjima;

| (13) | „najpotrebitije osobe” znači fizičke osobe, bilo pojedinci, obitelji, kućanstva ili skupine sastavljene od takvih osoba,
  uključujući djecu i beskućnike,
  čija je potreba za pomoći utvrđena prema objektivnim kriterijima koje su utvrdila nacionalna nadležna tijela uz savjetovanje s odgovarajućim dionicima, uz izbjegavanje sukoba interesa, i koje su odobrila ta nacionalna nadležna tijela te koji mogu uključivati elemente koji omogućuju usmjeravanje na najpotrebitije osobe u određenim zemljopisnim područjima; |
| --- | --- |

(13)

„najpotrebitije osobe” znači fizičke osobe, bilo pojedinci, obitelji, kućanstva ili skupine sastavljene od takvih osoba,
  uključujući djecu i beskućnike,
  čija je potreba za pomoći utvrđena prema objektivnim kriterijima koje su utvrdila nacionalna nadležna tijela uz savjetovanje s odgovarajućim dionicima, uz izbjegavanje sukoba interesa, i koje su odobrila ta nacionalna nadležna tijela te koji mogu uključivati elemente koji omogućuju usmjeravanje na najpotrebitije osobe u određenim zemljopisnim područjima;

uključujući djecu i beskućnike,

| (14) | „referentna vrijednost” znači vrijednost za postavljanje ciljeva za zajedničke pokazatelje i pokazatelje rezultata karakteristične za program koja se temelji na postojećim ili prethodnim sličnim intervencijama; |
| --- | --- |

(14)

„referentna vrijednost” znači vrijednost za postavljanje ciljeva za zajedničke pokazatelje i pokazatelje rezultata karakteristične za program koja se temelji na postojećim ili prethodnim sličnim intervencijama;

| (14) | „referentna vrijednost” znači vrijednost za postavljanje ciljeva za zajedničke pokazatelje i pokazatelje rezultata karakteristične za program koja se temelji na postojećim ili prethodnim sličnim intervencijama; |
| --- | --- |

(14)

„referentna vrijednost” znači vrijednost za postavljanje ciljeva za zajedničke pokazatelje i pokazatelje rezultata karakteristične za program koja se temelji na postojećim ili prethodnim sličnim intervencijama;

| (15) | „socijalno poduzeće” znači poduzetnik, bez obzira na pravni oblik, ili fizička osoba |
| --- | --- |

(15)

„socijalno poduzeće” znači poduzetnik, bez obzira na pravni oblik, ili fizička osoba

| (15) | „socijalno poduzeće” znači poduzetnik
  u socijalnoj ekonomiji
  , bez obzira na pravni oblik, ili fizička osoba |
| --- | --- |

(15)

„socijalno poduzeće” znači poduzetnik
  u socijalnoj ekonomiji
  , bez obzira na pravni oblik, ili fizička osoba

u socijalnoj ekonomiji

| | (a) | koji u skladu s ugovorom o osnivanju, statutima ili drugim pravnim dokumentom koji bi mogao dovesti do odgovornosti na temelju pravila države članice u kojoj ima sjedište, kao glavni cilj ima postizanje mjerljivih i pozitivnih društvenih učinaka, a ne stvaranje dobiti za druge svrhe i koji pruža usluge ili isporučuje robu koji stvaraju društveni prinos i/ili primjenjuje metode proizvodnje dobara ili usluga sa socijalnim ciljevima; |
| --- | --- | --- |

(a)

koji u skladu s ugovorom o osnivanju, statutima ili drugim pravnim dokumentom koji bi mogao dovesti do odgovornosti na temelju pravila države članice u kojoj ima sjedište, kao glavni cilj ima postizanje mjerljivih i pozitivnih društvenih učinaka, a ne stvaranje dobiti za druge svrhe i koji pruža usluge ili isporučuje robu koji stvaraju društveni prinos i/ili primjenjuje metode proizvodnje dobara ili usluga sa socijalnim ciljevima;

| | (a) | koji u skladu s ugovorom o osnivanju, statutima ili drugim pravnim dokumentom koji bi mogao dovesti do odgovornosti na temelju pravila države članice u kojoj ima sjedište, kao glavni cilj ima postizanje mjerljivih i pozitivnih društvenih učinaka,
  uključujući okolišne učinke,
  a ne stvaranje dobiti za druge svrhe i koji pruža usluge ili isporučuje robu koji stvaraju društveni prinos i/ili primjenjuje metode proizvodnje dobara ili usluga sa socijalnim ciljevima; |
| --- | --- | --- |

(a)

koji u skladu s ugovorom o osnivanju, statutima ili drugim pravnim dokumentom koji bi mogao dovesti do odgovornosti na temelju pravila države članice u kojoj ima sjedište, kao glavni cilj ima postizanje mjerljivih i pozitivnih društvenih učinaka,
  uključujući okolišne učinke,
  a ne stvaranje dobiti za druge svrhe i koji pruža usluge ili isporučuje robu koji stvaraju društveni prinos i/ili primjenjuje metode proizvodnje dobara ili usluga sa socijalnim ciljevima;

uključujući okolišne učinke,

| | (b) | koji prihode
  koristi
  prvo i osnovno za postizanje svojih primarnih socijalnih ciljeva i posluje u skladu s unaprijed određenim postupcima i pravilima za raspodjelu prihoda kako bi se osiguralo da ta raspodjela ne dovodi u pitanje primarne socijalne ciljeve; |
| --- | --- | --- |

(b)

koji prihode
  koristi
  prvo i osnovno za postizanje svojih primarnih socijalnih ciljeva i posluje u skladu s unaprijed određenim postupcima i pravilima za raspodjelu prihoda kako bi se osiguralo da ta raspodjela ne dovodi u pitanje primarne socijalne ciljeve;

koristi

| | (b) | koji prihode
  ulaže
  prvo i osnovno za postizanje svojih primarnih socijalnih ciljeva i posluje u skladu s unaprijed određenim postupcima i pravilima za raspodjelu prihoda kako bi se osiguralo da ta raspodjela ne dovodi u pitanje primarne socijalne ciljeve; |
| --- | --- | --- |

(b)

koji prihode
  ulaže
  prvo i osnovno za postizanje svojih primarnih socijalnih ciljeva i posluje u skladu s unaprijed određenim postupcima i pravilima za raspodjelu prihoda kako bi se osiguralo da ta raspodjela ne dovodi u pitanje primarne socijalne ciljeve;

ulaže

| | (c) | kojim se upravlja poduzetnički, odgovorno i transparentno, u prvom redu uključivanjem radnika, klijenata i dionika povezanih s njegovom poslovnom djelatnošću; |
| --- | --- | --- |

(c)

kojim se upravlja poduzetnički, odgovorno i transparentno, u prvom redu uključivanjem radnika, klijenata i dionika povezanih s njegovom poslovnom djelatnošću;

| | (c) | kojim se upravlja poduzetnički,
  demokratski, participativno,
  odgovorno i transparentno, u prvom redu uključivanjem radnika, klijenata i dionika povezanih s njegovom poslovnom djelatnošću; |
| --- | --- | --- |

(c)

kojim se upravlja poduzetnički,
  demokratski, participativno,
  odgovorno i transparentno, u prvom redu uključivanjem radnika, klijenata i dionika povezanih s njegovom poslovnom djelatnošću;

demokratski, participativno,

| (15a) | „poduzeće socijalne ekonomije” znači različite vrste poduzeća i subjekata u okviru socijalne ekonomije, kao što su zadruge, uzajamna društva, udruge, zaklade, socijalna poduzeća i drugi oblici poduzeća regulirani zakonima pojedine države članice i koji se temelje na nadređenosti pojedinačnih i socijalnih ciljeva u odnosu na kapital, demokratsko upravljanje, solidarnost i reinvestiranje većine dobiti ili viškova; |
| --- | --- |

(15a)

(15a)

„poduzeće socijalne ekonomije” znači različite vrste poduzeća i subjekata u okviru socijalne ekonomije, kao što su zadruge, uzajamna društva, udruge, zaklade, socijalna poduzeća i drugi oblici poduzeća regulirani zakonima pojedine države članice i koji se temelje na nadređenosti pojedinačnih i socijalnih ciljeva u odnosu na kapital, demokratsko upravljanje, solidarnost i reinvestiranje većine dobiti ili viškova;

„poduzeće socijalne ekonomije” znači različite vrste poduzeća i subjekata u okviru socijalne ekonomije, kao što su zadruge, uzajamna društva, udruge, zaklade, socijalna poduzeća i drugi oblici poduzeća regulirani zakonima pojedine države članice i koji se temelje na nadređenosti pojedinačnih i socijalnih ciljeva u odnosu na kapital, demokratsko upravljanje, solidarnost i reinvestiranje većine dobiti ili viškova;

| (16) | „socijalne inovacije” znači aktivnosti koje su socijalne kad je riječ o svrsi i sredstvima te koje se posebno odnose na razvoj i provedbu novih ideja (s obzirom na proizvode, usluge i modele) koje istovremeno ispunjavaju socijalne potrebe i stvaraju nove socijalne veze ili suradnje od kojih korist ima društvo i koje povećavaju njegovu sposobnost djelovanja; |
| --- | --- |

(16)

„socijalne inovacije” znači aktivnosti koje su socijalne kad je riječ o svrsi i sredstvima te koje se posebno odnose na razvoj i provedbu novih ideja (s obzirom na proizvode, usluge i modele) koje istovremeno ispunjavaju socijalne potrebe i stvaraju nove socijalne veze ili suradnje od kojih korist ima društvo i koje povećavaju njegovu sposobnost djelovanja;

| (16) | „socijalne inovacije” znači aktivnosti
  , uključujući kolektivne aktivnosti,
  koje su socijalne kad je riječ o svrsi i sredstvima te koje se posebno odnose na razvoj i provedbu novih ideja (s obzirom na proizvode, usluge
  , prakse
  i modele) koje istovremeno ispunjavaju socijalne potrebe i stvaraju nove socijalne veze ili suradnje
  , uključujući između javnih organizacija i organizacija trećeg sektora, kao što su volonterske organizacije i organizacije zajednice te poduzeća socijalne ekonomije,
  od kojih korist ima društvo i koje povećavaju njegovu sposobnost djelovanja; |
| --- | --- |

(16)

„socijalne inovacije” znači aktivnosti
  , uključujući kolektivne aktivnosti,
  koje su socijalne kad je riječ o svrsi i sredstvima te koje se posebno odnose na razvoj i provedbu novih ideja (s obzirom na proizvode, usluge
  , prakse
  i modele) koje istovremeno ispunjavaju socijalne potrebe i stvaraju nove socijalne veze ili suradnje
  , uključujući između javnih organizacija i organizacija trećeg sektora, kao što su volonterske organizacije i organizacije zajednice te poduzeća socijalne ekonomije,
  od kojih korist ima društvo i koje povećavaju njegovu sposobnost djelovanja;

, uključujući kolektivne aktivnosti,

, prakse

, uključujući između javnih organizacija i organizacija trećeg sektora, kao što su volonterske organizacije i organizacije zajednice te poduzeća socijalne ekonomije,

| (17) | „socijalni eksperimenti” znači intervencije politike koje nude inovativna rješenja za socijalne potrebe i koje se provode u malim razmjerima i u uvjetima koji omogućuju mjerenje njihova utjecaja prije nego što se provedu u drugim kontekstima ili na široj razini ako se rezultati pokažu uvjerljivima; |
| --- | --- |

(17)

„socijalni eksperimenti” znači intervencije politike koje nude inovativna rješenja za socijalne potrebe i koje se provode u malim razmjerima i u uvjetima koji omogućuju mjerenje njihova utjecaja prije nego što se provedu u drugim kontekstima ili na široj razini ako se rezultati pokažu uvjerljivima;

| (17) | „socijalni eksperimenti” znači intervencije politike koje nude inovativna rješenja za socijalne potrebe i koje se provode u malim razmjerima i u uvjetima koji omogućuju mjerenje njihova utjecaja prije nego što se provedu u drugim kontekstima
  , uključujući geografske i sektorske kontekste,
  ili na široj razini ako se rezultati pokažu uvjerljivima; |
| --- | --- |

(17)

„socijalni eksperimenti” znači intervencije politike koje nude inovativna rješenja za socijalne potrebe i koje se provode u malim razmjerima i u uvjetima koji omogućuju mjerenje njihova utjecaja prije nego što se provedu u drugim kontekstima
  , uključujući geografske i sektorske kontekste,
  ili na široj razini ako se rezultati pokažu uvjerljivima;

, uključujući geografske i sektorske kontekste,

| (18) | „ključne kompetencije” znači znanje, vještine i kompetencije koje svatko mora imati u bilo kojem trenutku života za osobno ispunjenje i razvoj, zaposlenje, socijalnu uključenost i aktivno građanstvo. Ključne su kompetencije: pismenost; višejezičnost; matematika, znanost, tehnologija i inženjerstvo; digitalne vještine; osobne i socijalne vještine te učenje o tome kako učiti; građanstvo; poduzetništvo; kulturna svijest i 
  izričaj. |
| --- | --- |

(18)

„ključne kompetencije” znači znanje, vještine i kompetencije koje svatko mora imati u bilo kojem trenutku života za osobno ispunjenje i razvoj, zaposlenje, socijalnu uključenost i aktivno građanstvo. Ključne su kompetencije: pismenost; višejezičnost; matematika, znanost, tehnologija i inženjerstvo; digitalne vještine; osobne i socijalne vještine te učenje o tome kako učiti; građanstvo; poduzetništvo; kulturna svijest i 
  izričaj.

izričaj.

| (18) | „ključne kompetencije” znači znanje, vještine i kompetencije koje svatko mora imati u bilo kojem trenutku života za osobno ispunjenje i razvoj, zaposlenje, socijalnu uključenost i aktivno građanstvo. Ključne su kompetencije: pismenost; višejezičnost; matematika, znanost, tehnologija
  , umjetnost
  i inženjerstvo; digitalne vještine
  ; medijska pismenost;
  osobne i socijalne vještine te učenje o tome kako učiti; građanstvo; poduzetništvo;
  (među)
  kulturna svijest i 
  izražavanje te kritičko razmišljanje; |
| --- | --- |

(18)

„ključne kompetencije” znači znanje, vještine i kompetencije koje svatko mora imati u bilo kojem trenutku života za osobno ispunjenje i razvoj, zaposlenje, socijalnu uključenost i aktivno građanstvo. Ključne su kompetencije: pismenost; višejezičnost; matematika, znanost, tehnologija
  , umjetnost
  i inženjerstvo; digitalne vještine
  ; medijska pismenost;
  osobne i socijalne vještine te učenje o tome kako učiti; građanstvo; poduzetništvo;
  (među)
  kulturna svijest i 
  izražavanje te kritičko razmišljanje;

, umjetnost

; medijska pismenost;

(među)

izražavanje te kritičko razmišljanje;

| (19) | „treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Europske unije. |
| --- | --- |

(19)

„treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Europske unije.

| (19) | „treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Europske unije. |
| --- | --- |

(19)

„treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Europske unije.

| (19a) | „skupine u nepovoljnom položaju” znači ciljne skupine s velikim brojem osoba koje su izložene siromaštvu, diskriminaciji ili socijalnoj isključenosti ili su u opasnosti od njih, uključujući, među ostalim, etničke manjine poput Roma, državljane trećih zemalja, uključujući migrante, starije osobe, djecu, samohrane roditelje, osobe s invaliditetom ili osobe s kroničnim bolestima; |
| --- | --- |

(19a)

(19a)

„skupine u nepovoljnom položaju” znači ciljne skupine s velikim brojem osoba koje su izložene siromaštvu, diskriminaciji ili socijalnoj isključenosti ili su u opasnosti od njih, uključujući, među ostalim, etničke manjine poput Roma, državljane trećih zemalja, uključujući migrante, starije osobe, djecu, samohrane roditelje, osobe s invaliditetom ili osobe s kroničnim bolestima;

„skupine u nepovoljnom položaju” znači ciljne skupine s velikim brojem osoba koje su izložene siromaštvu, diskriminaciji ili socijalnoj isključenosti ili su u opasnosti od njih, uključujući, među ostalim, etničke manjine poput Roma, državljane trećih zemalja, uključujući migrante, starije osobe, djecu, samohrane roditelje, osobe s invaliditetom ili osobe s kroničnim bolestima;

| (19b) | „cjeloživotno učenje” znači učenje u svim njegovim oblicima (formalno, neformalno i informalno učenje) koje se odvija u svim fazama života, uključujući rano i predškolsko obrazovanje, opće obrazovanje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, visoko obrazovanje i obrazovanje odraslih, te dovodi do unapređenja znanja, vještina, kompetencija i mogućnosti sudjelovanja u društvu. |
| --- | --- |

(19b)

(19b)

„cjeloživotno učenje” znači učenje u svim njegovim oblicima (formalno, neformalno i informalno učenje) koje se odvija u svim fazama života, uključujući rano i predškolsko obrazovanje, opće obrazovanje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, visoko obrazovanje i obrazovanje odraslih, te dovodi do unapređenja znanja, vještina, kompetencija i mogućnosti sudjelovanja u društvu.

„cjeloživotno učenje” znači učenje u svim njegovim oblicima (formalno, neformalno i informalno učenje) koje se odvija u svim fazama života, uključujući rano i predškolsko obrazovanje, opće obrazovanje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, visoko obrazovanje i obrazovanje odraslih, te dovodi do unapređenja znanja, vještina, kompetencija i mogućnosti sudjelovanja u društvu.

2.   Definicije iz članka [2.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama] primjenjuju se i na tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem.

2.   Definicije iz članka [2.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama] primjenjuju se i na tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem.

2a.
     
  Odredbe u članku 2. Uredbe (EU) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije

   (1a)

  primjenjuju se i na tematska područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje pod izravnim i neizravnim upravljanjem.

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3.

Članak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 3. | Članak 3. |
| Opći ciljevi i metode provedbe | Opći ciljevi i metode provedbe |
| Cilj je ESF-a
  plus
  poduprijeti
  države članice u ostvarenju visokog stupnja zaposlenosti,
  pravedne socijalne zaštite te izgradnji vješte
  i 
  otporne radne snage koja je spremna za budući svijet rada, u skladu s načelima utvrđenima u europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017
  . | ESF-om
  plus
  podupiru se
  države članice
  na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini i Unija
  u ostvarenju
  uključivih društava,
  visokog stupnja
  kvalitetne
  zaposlenosti,
  otvaranja radnih mjesta, kvalitetnog i uključivog obrazovanja
  i 
  osposobljavanja, jednakih mogućnosti, iskorjenjivanja siromaštva, uključujući siromaštvo djece, socijalne uključenosti i integracije, socijalne kohezije, socijalne zaštite i izgradnje vješte i otporne radne snage koja je spremna za budući svijet rada
  . |
| | ESF plus u skladu je s Ugovorima Europske unije i Poveljom te se njime ostvaruju načela utvrđena u europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017., čime se doprinosi ciljevima Unije u pogledu jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, u skladu s člankom 174. UFEU-a te predanosti Unije i njezinih država članica postizanju ciljeva održivog razvoja i obveza preuzetih u okviru Pariškog sporazuma. |
| ESF+ služi kao potpora, dopuna i dodana vrijednost politikama država članica kako bi se osigurali jednake prilike, pristup tržištu rada,
  pravedni
  radni uvjeti, socijalna zaštita i uključenost te visoka razina zaštite ljudskog zdravlja. | ESF+ služi kao potpora, dopuna i dodana vrijednost politikama država članica kako bi se osigurali jednake prilike,
  ravnopravan
  pristup tržištu rada,
  cjeloživotno obrazovanje, visokokvalitetni
  radni uvjeti, socijalna zaštita
  , integracija
  i uključenost
  , ulaganje u djecu i mlade, nediskriminacija, ravnopravnost spolova, pristup osnovnim uslugama
  te visoka razina zaštite ljudskog zdravlja. |
| Provodi se: | Provodi se: |
| a) | pod podijeljenim upravljanjem za dio pomoći koji odgovara konkretnim ciljevima navedenima u članku 4. stavku 1. („tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem”) i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.

Članak 3.

Opći ciljevi i metode provedbe

Opći ciljevi i metode provedbe

Cilj je ESF-a
  plus
  poduprijeti
  države članice u ostvarenju visokog stupnja zaposlenosti,
  pravedne socijalne zaštite te izgradnji vješte
  i 
  otporne radne snage koja je spremna za budući svijet rada, u skladu s načelima utvrđenima u europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017
  .

Cilj je ESF-a

poduprijeti

pravedne socijalne zaštite te izgradnji vješte

otporne radne snage koja je spremna za budući svijet rada, u skladu s načelima utvrđenima u europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017

ESF-om
  plus
  podupiru se
  države članice
  na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini i Unija
  u ostvarenju
  uključivih društava,
  visokog stupnja
  kvalitetne
  zaposlenosti,
  otvaranja radnih mjesta, kvalitetnog i uključivog obrazovanja
  i 
  osposobljavanja, jednakih mogućnosti, iskorjenjivanja siromaštva, uključujući siromaštvo djece, socijalne uključenosti i integracije, socijalne kohezije, socijalne zaštite i izgradnje vješte i otporne radne snage koja je spremna za budući svijet rada
  .

ESF-om

podupiru se

na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini i Unija

uključivih društava,

kvalitetne

otvaranja radnih mjesta, kvalitetnog i uključivog obrazovanja

osposobljavanja, jednakih mogućnosti, iskorjenjivanja siromaštva, uključujući siromaštvo djece, socijalne uključenosti i integracije, socijalne kohezije, socijalne zaštite i izgradnje vješte i otporne radne snage koja je spremna za budući svijet rada

ESF plus u skladu je s Ugovorima Europske unije i Poveljom te se njime ostvaruju načela utvrđena u europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017., čime se doprinosi ciljevima Unije u pogledu jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, u skladu s člankom 174. UFEU-a te predanosti Unije i njezinih država članica postizanju ciljeva održivog razvoja i obveza preuzetih u okviru Pariškog sporazuma.

ESF plus u skladu je s Ugovorima Europske unije i Poveljom te se njime ostvaruju načela utvrđena u europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017., čime se doprinosi ciljevima Unije u pogledu jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, u skladu s člankom 174. UFEU-a te predanosti Unije i njezinih država članica postizanju ciljeva održivog razvoja i obveza preuzetih u okviru Pariškog sporazuma.

ESF+ služi kao potpora, dopuna i dodana vrijednost politikama država članica kako bi se osigurali jednake prilike, pristup tržištu rada,
  pravedni
  radni uvjeti, socijalna zaštita i uključenost te visoka razina zaštite ljudskog zdravlja.

pravedni

ESF+ služi kao potpora, dopuna i dodana vrijednost politikama država članica kako bi se osigurali jednake prilike,
  ravnopravan
  pristup tržištu rada,
  cjeloživotno obrazovanje, visokokvalitetni
  radni uvjeti, socijalna zaštita
  , integracija
  i uključenost
  , ulaganje u djecu i mlade, nediskriminacija, ravnopravnost spolova, pristup osnovnim uslugama
  te visoka razina zaštite ljudskog zdravlja.

ravnopravan

cjeloživotno obrazovanje, visokokvalitetni

, integracija

, ulaganje u djecu i mlade, nediskriminacija, ravnopravnost spolova, pristup osnovnim uslugama

Provodi se:

Provodi se:

a)

pod podijeljenim upravljanjem za dio pomoći koji odgovara konkretnim ciljevima navedenima u članku 4. stavku 1. („tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem”) i

| a) | pod podijeljenim upravljanjem za dio pomoći koji odgovara konkretnim ciljevima navedenima u članku 4. stavku 1. („tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem”) i |
| --- | --- |

a)

pod podijeljenim upravljanjem za dio pomoći koji odgovara konkretnim ciljevima navedenima u članku 4. stavku 1. („tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem”) i

| b) | pod izravnim i neizravnim upravljanjem za dio pomoći koji odgovara ciljevima navedenima u članku 4. stavku 1. i članku 23. („tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije”) i za dio pomoći koji odgovara ciljevima navedenima u članku 4. stavcima 1. i 3. i članku 26. („tematsko područje Zdravlje”). |
| --- | --- |

b)

pod izravnim i neizravnim upravljanjem za dio pomoći koji odgovara ciljevima navedenima u članku 4. stavku 1. i članku 23. („tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije”) i za dio pomoći koji odgovara ciljevima navedenima u članku 4. stavcima 1. i 3. i članku 26. („tematsko područje Zdravlje”).

| b) | pod izravnim i neizravnim upravljanjem za dio pomoći koji odgovara ciljevima navedenima u članku 4. stavku 1. i članku 23. („tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije”) i za dio pomoći koji odgovara ciljevima navedenima u članku 4. stavcima 1. i 3. i članku 26. („tematsko područje Zdravlje”). |
| --- | --- |

b)

pod izravnim i neizravnim upravljanjem za dio pomoći koji odgovara ciljevima navedenima u članku 4. stavku 1. i članku 23. („tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije”) i za dio pomoći koji odgovara ciljevima navedenima u članku 4. stavcima 1. i 3. i članku 26. („tematsko područje Zdravlje”).

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4.

Članak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 4. | Članak 4. |
| Posebni ciljevi | Posebni ciljevi |
| 1.   ESF+ služi za potporu sljedećim posebnim ciljevima u politikama zapošljavanja, obrazovanja, socijalne uključenosti i zdravstva te tako doprinosi političkom cilju nazvanom „Europa s istaknutijom socijalnom komponentom provedbom europskog stupa socijalnih prava” utvrđenom u članku [4.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama]: | 1.   ESF+ služi za potporu sljedećim posebnim ciljevima u politikama zapošljavanja, obrazovanja,
  mobilnosti,
  socijalne uključenosti
  , iskorjenjivanja siromaštva
  i zdravstva te tako doprinosi političkom cilju nazvanom „Europa s istaknutijom socijalnom komponentom provedbom europskog stupa socijalnih prava” utvrđenom u članku [4.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama]: |
| (i) | veći pristup zaposlenju za sve tražitelje zaposlenja,
  posebice
  mlade
  i
  dugotrajno nezaposlene,
  te za
  neaktivne osobe, promicanje samozapošljavanja i socijalne ekonomije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 4.

Članak 4.

Posebni ciljevi

Posebni ciljevi

1.   ESF+ služi za potporu sljedećim posebnim ciljevima u politikama zapošljavanja, obrazovanja, socijalne uključenosti i zdravstva te tako doprinosi političkom cilju nazvanom „Europa s istaknutijom socijalnom komponentom provedbom europskog stupa socijalnih prava” utvrđenom u članku [4.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama]:

1.   ESF+ služi za potporu sljedećim posebnim ciljevima u politikama zapošljavanja, obrazovanja,
  mobilnosti,
  socijalne uključenosti
  , iskorjenjivanja siromaštva
  i zdravstva te tako doprinosi političkom cilju nazvanom „Europa s istaknutijom socijalnom komponentom provedbom europskog stupa socijalnih prava” utvrđenom u članku [4.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama]:

(i)

veći pristup zaposlenju za sve tražitelje zaposlenja,
  posebice
  mlade
  i
  dugotrajno nezaposlene,
  te za
  neaktivne osobe, promicanje samozapošljavanja i socijalne ekonomije;

posebice

i

te za

| i. | veći pristup
  kvalitetnom
  zaposlenju
  i poticajnim mjerama
  za sve tražitelje zaposlenja,
  posebno konkretne mjere za
  mlade
  , osobito provedbom jamstva za mlade,
  dugotrajno nezaposlene,
  ekonomski
  neaktivne osobe
  i skupine u nepovoljnom položaju
  ,
  uz usredotočenje na osobe koje su najudaljenije od tržišta rada te
  promicanje
  zapošljavanja,
  samozapošljavanja
  , poduzetništva
  i socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

i.

veći pristup
  kvalitetnom
  zaposlenju
  i poticajnim mjerama
  za sve tražitelje zaposlenja,
  posebno konkretne mjere za
  mlade
  , osobito provedbom jamstva za mlade,
  dugotrajno nezaposlene,
  ekonomski
  neaktivne osobe
  i skupine u nepovoljnom položaju
  ,
  uz usredotočenje na osobe koje su najudaljenije od tržišta rada te
  promicanje
  zapošljavanja,
  samozapošljavanja
  , poduzetništva
  i socijalne ekonomije;

kvalitetnom

i poticajnim mjerama

posebno konkretne mjere za

, osobito provedbom jamstva za mlade,

ekonomski

i skupine u nepovoljnom položaju

uz usredotočenje na osobe koje su najudaljenije od tržišta rada te

zapošljavanja,

, poduzetništva

| (ii
  ) | modernizacija
  institucija i usluga tržišta rada radi procjene i predviđanja potreba za vještinama te osiguravanja pravodobne i prilagođene pomoći i potpore usklađivanju ponude i potražnje na tržištu rada, prelascima i mobilnosti; |
| --- | --- |

(ii
  )

)

modernizacija
  institucija i usluga tržišta rada radi procjene i predviđanja potreba za vještinama te osiguravanja pravodobne i prilagođene pomoći i potpore usklađivanju ponude i potražnje na tržištu rada, prelascima i mobilnosti;

modernizacija

| ii
  . | modernizacija
  institucija i usluga tržišta rada radi procjene i predviđanja potreba za vještinama te osiguravanja pravodobne i prilagođene pomoći i potpore usklađivanju ponude i potražnje na tržištu rada, prelascima i mobilnosti; |
| --- | --- |

ii
  .

.

modernizacija
  institucija i usluga tržišta rada radi procjene i predviđanja potreba za vještinama te osiguravanja pravodobne i prilagođene pomoći i potpore usklađivanju ponude i potražnje na tržištu rada, prelascima i mobilnosti;

modernizacija

| (iii) | promicanje sudjelovanja žena na tržištu rada, bolja ravnoteža poslovnog i privatnog života, uključujući pristup skrbi za djecu,
  zdravo
  i 
  prilagođeno radno okruženje
  u kojem se uzimaju u obzir zdravstveni rizici, prilagodba radnika, poduzeća i poduzetnika promjenama te
  aktivno
  i 
  zdravo starenje
  ; |
| --- | --- |

(iii)

promicanje sudjelovanja žena na tržištu rada, bolja ravnoteža poslovnog i privatnog života, uključujući pristup skrbi za djecu,
  zdravo
  i 
  prilagođeno radno okruženje
  u kojem se uzimaju u obzir zdravstveni rizici, prilagodba radnika, poduzeća i poduzetnika promjenama te
  aktivno
  i 
  zdravo starenje
  ;

zdravo

prilagođeno radno okruženje

aktivno

zdravo starenje

| iii. | promicanje sudjelovanja žena na tržištu rada
  i napredovanja u karijeri, promicanje načela jednake plaće za jednak rad
  , bolja ravnoteža
  između
  poslovnog i privatnog života,
  s posebnim naglaskom na samohrane roditelje,
  uključujući pristup
  cjenovno pristupačnoj, uključivoj i kvalitetnoj
  skrbi za djecu,
  predškolsko obrazovanje, skrb za starije osobe
  i 
  druge usluge skrbi i potpore; te zdravog i prilagođenog radnog okruženja
  u kojem se uzimaju u obzir zdravstveni rizici
  i rizici od bolesti
  , prilagodba radnika, poduzeća i poduzetnika promjenama
  , profesionalne reorijentacije
  te
  aktivnog
  i 
  zdravog starenja
  ; |
| --- | --- |

iii.

promicanje sudjelovanja žena na tržištu rada
  i napredovanja u karijeri, promicanje načela jednake plaće za jednak rad
  , bolja ravnoteža
  između
  poslovnog i privatnog života,
  s posebnim naglaskom na samohrane roditelje,
  uključujući pristup
  cjenovno pristupačnoj, uključivoj i kvalitetnoj
  skrbi za djecu,
  predškolsko obrazovanje, skrb za starije osobe
  i 
  druge usluge skrbi i potpore; te zdravog i prilagođenog radnog okruženja
  u kojem se uzimaju u obzir zdravstveni rizici
  i rizici od bolesti
  , prilagodba radnika, poduzeća i poduzetnika promjenama
  , profesionalne reorijentacije
  te
  aktivnog
  i 
  zdravog starenja
  ;

i napredovanja u karijeri, promicanje načela jednake plaće za jednak rad

između

s posebnim naglaskom na samohrane roditelje,

cjenovno pristupačnoj, uključivoj i kvalitetnoj

predškolsko obrazovanje, skrb za starije osobe

druge usluge skrbi i potpore; te zdravog i prilagođenog radnog okruženja

i rizici od bolesti

, profesionalne reorijentacije

aktivnog

zdravog starenja

| (iv) | veća kvaliteta, djelotvornost i relevantnost sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, radi potpore stjecanju ključnih kompetencija, uključujući digitalne vještine; |
| --- | --- |

(iv)

veća kvaliteta, djelotvornost i relevantnost sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, radi potpore stjecanju ključnih kompetencija, uključujući digitalne vještine;

| iv. | veća kvaliteta,
  uključivost,
  djelotvornost i relevantnost sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, radi potpore stjecanju ključnih kompetencija, uključujući
  poduzetničke i
  digitalne vještine
  te priznavanje neformalnog i informalnog učenja, promicanje e-uključenosti i olakšavanje prijelaza iz obrazovnog sustava na tržište rada kako bi se uzeli u obzir socijalni i gospodarski zahtjevi
  ; |
| --- | --- |

iv.

veća kvaliteta,
  uključivost,
  djelotvornost i relevantnost sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, radi potpore stjecanju ključnih kompetencija, uključujući
  poduzetničke i
  digitalne vještine
  te priznavanje neformalnog i informalnog učenja, promicanje e-uključenosti i olakšavanje prijelaza iz obrazovnog sustava na tržište rada kako bi se uzeli u obzir socijalni i gospodarski zahtjevi
  ;

uključivost,

poduzetničke i

te priznavanje neformalnog i informalnog učenja, promicanje e-uključenosti i olakšavanje prijelaza iz obrazovnog sustava na tržište rada kako bi se uzeli u obzir socijalni i gospodarski zahtjevi

| (v) | promicanje jednakog pristupa
  kvalitetnom
  i uključivom obrazovanju i osposobljavanju te njegova završetka posebice kad je riječ o skupinama u nepovoljnom položaju, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja preko općeg i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja do tercijarnog obrazovanja, obrazovanja i učenja odraslih,
  uključujući olakšavanje
  mobilnosti u svrhu učenja za sve; |
| --- | --- |

(v)

promicanje jednakog pristupa
  kvalitetnom
  i uključivom obrazovanju i osposobljavanju te njegova završetka posebice kad je riječ o skupinama u nepovoljnom položaju, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja preko općeg i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja do tercijarnog obrazovanja, obrazovanja i učenja odraslih,
  uključujući olakšavanje
  mobilnosti u svrhu učenja za sve;

kvalitetnom

uključujući olakšavanje

| v. | promicanje jednakog pristupa
  visokokvalitetnom, pristupačnom
  i uključivom obrazovanju i osposobljavanju te njegova završetka posebice kad je riječ o skupinama u nepovoljnom položaju
  i skrbnicima
  , od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja preko općeg i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja do tercijarnog obrazovanja, obrazovanja i učenja odraslih,
  uz rješavanje problema ranog napuštanja školovanja, promicanje uvođenja sustava dualnog osposobljavanja, naukovanja,
  mobilnosti u svrhu učenja za sve
  i pristupa osobama s invaliditetom
  ; |
| --- | --- |

v.

promicanje jednakog pristupa
  visokokvalitetnom, pristupačnom
  i uključivom obrazovanju i osposobljavanju te njegova završetka posebice kad je riječ o skupinama u nepovoljnom položaju
  i skrbnicima
  , od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja preko općeg i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja do tercijarnog obrazovanja, obrazovanja i učenja odraslih,
  uz rješavanje problema ranog napuštanja školovanja, promicanje uvođenja sustava dualnog osposobljavanja, naukovanja,
  mobilnosti u svrhu učenja za sve
  i pristupa osobama s invaliditetom
  ;

visokokvalitetnom, pristupačnom

i skrbnicima

uz rješavanje problema ranog napuštanja školovanja, promicanje uvođenja sustava dualnog osposobljavanja, naukovanja,

i pristupa osobama s invaliditetom

| (vi) | promicanje cjeloživotnog učenja, posebice fleksibilnih mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za sve ljude, uzimajući u obzir digitalne vještine, boljim predviđanjem promjena i novih uvjeta u pogledu vještina na temelju potreba tržišta rada, lakša promjena radnog mjesta i promicanje profesionalne mobilnosti; |
| --- | --- |

(vi)

promicanje cjeloživotnog učenja, posebice fleksibilnih mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za sve ljude, uzimajući u obzir digitalne vještine, boljim predviđanjem promjena i novih uvjeta u pogledu vještina na temelju potreba tržišta rada, lakša promjena radnog mjesta i promicanje profesionalne mobilnosti;

| vi. | promicanje cjeloživotnog učenja, posebice fleksibilnih mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za sve ljude, uzimajući u obzir
  poduzetničke i
  digitalne vještine, boljim predviđanjem promjena i novih uvjeta u pogledu vještina na temelju potreba tržišta rada, lakša promjena radnog mjesta i promicanje profesionalne mobilnosti
  i potpunog sudjelovanja u društvu
  ; |
| --- | --- |

vi.

promicanje cjeloživotnog učenja, posebice fleksibilnih mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za sve ljude, uzimajući u obzir
  poduzetničke i
  digitalne vještine, boljim predviđanjem promjena i novih uvjeta u pogledu vještina na temelju potreba tržišta rada, lakša promjena radnog mjesta i promicanje profesionalne mobilnosti
  i potpunog sudjelovanja u društvu
  ;

poduzetničke i

i potpunog sudjelovanja u društvu

| (vii) | poticanje aktivnog uključivanja radi promicanja jednakih prilika i aktivnog sudjelovanja, te poboljšanje mogućnosti zapošljavanja; |
| --- | --- |

(vii)

poticanje aktivnog uključivanja radi promicanja jednakih prilika i aktivnog sudjelovanja, te poboljšanje mogućnosti zapošljavanja;

| vii. | poticanje aktivnog uključivanja radi promicanja jednakih prilika
  , nediskriminacije
  i aktivnog sudjelovanja, te poboljšanje mogućnosti zapošljavanja
  , posebno za skupine u nepovoljnom položaju
  ; |
| --- | --- |

vii.

poticanje aktivnog uključivanja radi promicanja jednakih prilika
  , nediskriminacije
  i aktivnog sudjelovanja, te poboljšanje mogućnosti zapošljavanja
  , posebno za skupine u nepovoljnom položaju
  ;

, nediskriminacije

, posebno za skupine u nepovoljnom položaju

| (viii) | promicanje socioekonomske integracije državljana trećih zemalja
  i marginaliziranih zajednica poput romske zajednice
  ; |
| --- | --- |

(viii)

promicanje socioekonomske integracije državljana trećih zemalja
  i marginaliziranih zajednica poput romske zajednice
  ;

i marginaliziranih zajednica poput romske zajednice

| viii. | Promicanje
  dugoročne
  socioekonomske integracije državljana trećih zemalja
  , uključujući migrante
  ; |
| --- | --- |

viii.

Promicanje
  dugoročne
  socioekonomske integracije državljana trećih zemalja
  , uključujući migrante
  ;

dugoročne

, uključujući migrante

| viii.a | borba protiv diskriminacije i promicanje socioekonomske integracije marginaliziranih zajednica poput romske zajednice; |
| --- | --- |

viii.a

viii.a

borba protiv diskriminacije i promicanje socioekonomske integracije marginaliziranih zajednica poput romske zajednice;

borba protiv diskriminacije i promicanje socioekonomske integracije marginaliziranih zajednica poput romske zajednice;

| (ix) | poboljšanje jednakog i pravodobnog pristupa kvalitetnim, održivim i cjenovno pristupačnim uslugama; modernizacija sustava socijalne zaštite, uključujući promicanje pristupa socijalnoj zaštiti; poboljšanje dostupnosti, djelotvornosti i otpornosti sustava zdravstvene skrbi i usluga dugoročne skrbi; |
| --- | --- |

(ix)

poboljšanje jednakog i pravodobnog pristupa kvalitetnim, održivim i cjenovno pristupačnim uslugama; modernizacija sustava socijalne zaštite, uključujući promicanje pristupa socijalnoj zaštiti; poboljšanje dostupnosti, djelotvornosti i otpornosti sustava zdravstvene skrbi i usluga dugoročne skrbi;

| ix. | poboljšanje jednakog i pravodobnog pristupa kvalitetnim, održivim
  , dostupnim
  i cjenovno pristupačnim uslugama
  , uključujući usluge za pristup stanovanju i zdravstvenu skrb usredotočenu na čovjeka te povezanu skrb
  ; modernizacija
  institucija za socijalnu sigurnost, usluga javnih službi za zapošljavanje,
  sustava socijalne zaštite
  i socijalne uključenosti
  , uključujući promicanje pristupa
  jednakoj
  socijalnoj zaštiti
  , s posebnim naglaskom na djecu i skupine u nepovoljnom položaju te najugroženije osobe
  ; poboljšanje dostupnosti, djelotvornosti i otpornosti sustava zdravstvene skrbi i usluga dugoročne skrbi
  , uključujući za osobe s invaliditetom
  ; |
| --- | --- |

ix.

poboljšanje jednakog i pravodobnog pristupa kvalitetnim, održivim
  , dostupnim
  i cjenovno pristupačnim uslugama
  , uključujući usluge za pristup stanovanju i zdravstvenu skrb usredotočenu na čovjeka te povezanu skrb
  ; modernizacija
  institucija za socijalnu sigurnost, usluga javnih službi za zapošljavanje,
  sustava socijalne zaštite
  i socijalne uključenosti
  , uključujući promicanje pristupa
  jednakoj
  socijalnoj zaštiti
  , s posebnim naglaskom na djecu i skupine u nepovoljnom položaju te najugroženije osobe
  ; poboljšanje dostupnosti, djelotvornosti i otpornosti sustava zdravstvene skrbi i usluga dugoročne skrbi
  , uključujući za osobe s invaliditetom
  ;

, dostupnim

, uključujući usluge za pristup stanovanju i zdravstvenu skrb usredotočenu na čovjeka te povezanu skrb

institucija za socijalnu sigurnost, usluga javnih službi za zapošljavanje,

i socijalne uključenosti

jednakoj

, s posebnim naglaskom na djecu i skupine u nepovoljnom položaju te najugroženije osobe

, uključujući za osobe s invaliditetom

| ix.a | povećanje pristupa za osobe s invaliditetom kako bi se poboljšala njihova uključenost u rad, obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

ix.a

ix.a

povećanje pristupa za osobe s invaliditetom kako bi se poboljšala njihova uključenost u rad, obrazovanje i osposobljavanje;

povećanje pristupa za osobe s invaliditetom kako bi se poboljšala njihova uključenost u rad, obrazovanje i osposobljavanje;

| (x) | promicanje socijalne integracije osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, uključujući najpotrebitije i djecu; |
| --- | --- |

(x)

promicanje socijalne integracije osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, uključujući najpotrebitije i djecu;

| x. | promicanje socijalne integracije osoba
  koje žive u siromaštvu ili socijalnoj isključenosti ili
  izloženih riziku od siromaštva
  i/
  ili socijalne isključenosti, uključujući najpotrebitije i djecu; |
| --- | --- |

x.

promicanje socijalne integracije osoba
  koje žive u siromaštvu ili socijalnoj isključenosti ili
  izloženih riziku od siromaštva
  i/
  ili socijalne isključenosti, uključujući najpotrebitije i djecu;

koje žive u siromaštvu ili socijalnoj isključenosti ili

i/

| (xi) | suzbijanje materijalne oskudice osiguravanjem hrane i
  /ili
  osnovne materijalne pomoći za najpotrebitije, uključujući popratne mjere. |
| --- | --- |

(xi)

suzbijanje materijalne oskudice osiguravanjem hrane i
  /ili
  osnovne materijalne pomoći za najpotrebitije, uključujući popratne mjere.

/ili

| xi. | suzbijanje materijalne oskudice osiguravanjem hrane i osnovne materijalne pomoći za najpotrebitije, uključujući popratne mjere
  , u cilju osiguravanja njihove socijalne uključenosti, s naglaskom na djecu u ranjivim situacijama
  . |
| --- | --- |

xi.

suzbijanje materijalne oskudice osiguravanjem hrane i osnovne materijalne pomoći za najpotrebitije, uključujući popratne mjere
  , u cilju osiguravanja njihove socijalne uključenosti, s naglaskom na djecu u ranjivim situacijama
  .

, u cilju osiguravanja njihove socijalne uključenosti, s naglaskom na djecu u ranjivim situacijama

2.   Mjerama provedenima u okviru tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem radi ostvarenja posebnih ciljeva iz stavka 1. ESF+
  će
  pridonijeti i drugim ciljevima politika navedenima u članku [4.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama], posebice onima koji se odnose na:

2.   Mjerama provedenima u okviru tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem radi ostvarenja posebnih ciljeva iz stavka 1. ESF+
  ima za cilj
  pridonijeti i drugim ciljevima politika navedenima u članku [4.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama], posebice onima koji se odnose na:

| 1. | pametniju Europu – razvojem vještina za pametnu specijalizaciju, vještina za ključne razvojne tehnologije, industrijskom tranzicijom, sektorskom suradnjom o vještinama i poduzetništvu, osposobljavanjem istraživača, aktivnostima umrežavanja i partnerstvima između ustanova visokog obrazovanja, ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, istraživačkih i tehnoloških centara i poduzeća te klastera, potporom mikropoduzećima, te malim i srednjim poduzećima i socijalnoj ekonomiji; |
| --- | --- |

1.

pametniju Europu – razvojem vještina za pametnu specijalizaciju, vještina za ključne razvojne tehnologije, industrijskom tranzicijom, sektorskom suradnjom o vještinama i poduzetništvu, osposobljavanjem istraživača, aktivnostima umrežavanja i partnerstvima između ustanova visokog obrazovanja, ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, istraživačkih i tehnoloških centara i poduzeća te klastera, potporom mikropoduzećima, te malim i srednjim poduzećima i socijalnoj ekonomiji;

| 1. | pametniju Europu – razvojem vještina za pametnu specijalizaciju, vještina za ključne razvojne tehnologije, industrijskom tranzicijom, sektorskom suradnjom o vještinama i poduzetništvu, osposobljavanjem istraživača, aktivnostima umrežavanja i partnerstvima između ustanova visokog obrazovanja, ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, istraživačkih i tehnoloških centara
  , zdravstvenih centara,
  i poduzeća te klastera, potporom mikropoduzećima, te malim i srednjim poduzećima i socijalnoj ekonomiji
  , uzimajući u obzir zakone o socijalnoj ekonomiji i okvire uspostavljene u državama članicama
  ; |
| --- | --- |

1.

pametniju Europu – razvojem vještina za pametnu specijalizaciju, vještina za ključne razvojne tehnologije, industrijskom tranzicijom, sektorskom suradnjom o vještinama i poduzetništvu, osposobljavanjem istraživača, aktivnostima umrežavanja i partnerstvima između ustanova visokog obrazovanja, ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, istraživačkih i tehnoloških centara
  , zdravstvenih centara,
  i poduzeća te klastera, potporom mikropoduzećima, te malim i srednjim poduzećima i socijalnoj ekonomiji
  , uzimajući u obzir zakone o socijalnoj ekonomiji i okvire uspostavljene u državama članicama
  ;

, zdravstvenih centara,

, uzimajući u obzir zakone o socijalnoj ekonomiji i okvire uspostavljene u državama članicama

| 2. | zeleniju Europu s niskom razinom emisija ugljika – poboljšanjem sustava obrazovanja i osposobljavanja potrebnih za prilagodbu vještina i kvalifikacija, usavršavanjem svih ljudi, uključujući radnu snagu, stvaranjem novih radnih mjesta u sektorima povezanima s okolišem, klimom i energijom,
  te
  biogospodarstvom. |
| --- | --- |

2.

zeleniju Europu s niskom razinom emisija ugljika – poboljšanjem sustava obrazovanja i osposobljavanja potrebnih za prilagodbu vještina i kvalifikacija, usavršavanjem svih ljudi, uključujući radnu snagu, stvaranjem novih radnih mjesta u sektorima povezanima s okolišem, klimom i energijom,
  te
  biogospodarstvom.

te

| 2. | zeleniju Europu s niskom razinom emisija ugljika – poboljšanjem sustava obrazovanja i osposobljavanja potrebnih za prilagodbu vještina i kvalifikacija,
  podizanjem razine osviještenosti među stanovništvom o održivom razvoju i životnom stilu,
  usavršavanjem svih ljudi, uključujući radnu snagu, stvaranjem novih radnih mjesta u sektorima povezanima s okolišem, klimom i energijom,
  kružnim gospodarstvom i
  biogospodarstvom; |
| --- | --- |

2.

zeleniju Europu s niskom razinom emisija ugljika – poboljšanjem sustava obrazovanja i osposobljavanja potrebnih za prilagodbu vještina i kvalifikacija,
  podizanjem razine osviještenosti među stanovništvom o održivom razvoju i životnom stilu,
  usavršavanjem svih ljudi, uključujući radnu snagu, stvaranjem novih radnih mjesta u sektorima povezanima s okolišem, klimom i energijom,
  kružnim gospodarstvom i
  biogospodarstvom;

podizanjem razine osviještenosti među stanovništvom o održivom razvoju i životnom stilu,

kružnim gospodarstvom i

2a.
     
  Uniju koja je bliža građanima s pomoću mjera za smanjenje siromaštva i socijalnu uključenost, uzimajući u obzir posebnosti urbanih, ruralnih i obalnih regija u cilju uklanjanja socioekonomskih nejednakosti u gradovima i regijama;

2b.
     
  u okviru tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije, ESF-om plus podupire se razvoj, provedba, praćenje i ocjenjivanje instrumenata, politika i odgovarajućeg zakonodavstva Unije te se promiče oblikovanje politika temeljenih na dokazima, socijalna inovacija i društveni napredak, u suradnji sa socijalnim partnerima, organizacijama civilnog društva i javnim i privatnim tijelima (poseban cilj 1); njime se promiče dobrovoljna geografska mobilnost radnika na pravednoj osnovi i povećanje mogućnosti zapošljavanja (poseban cilj 2); njime se promiče zapošljavanje i socijalna uključenost povećanjem dostupnosti i pristupačnosti mikrofinanciranja za mikropoduzeća i poduzeća socijalne ekonomije, posebno za ranjive osobe (posebni cilj 3);

3.   U okviru tematskog područja Zdravlje ESF+
  osigurava potporu za promicanje
  zdravlja i 
  prevenciju
  bolesti, doprinosi djelotvornosti, pristupačnosti i otpornosti zdravstvenih sustava, čime zdravstvena skrb postaje sigurnija, smanjuju se nejednakosti u području zdravlja, građani se štite od prekograničnih prijetnji zdravlju i 
  podupire
  se zakonodavstvo EU-a u području zdravstva.

3.   U okviru tematskog područja Zdravlje ESF+
  doprinosi visokoj razini zaštite
  zdravlja i 
  prevenciji
  bolesti,
  među ostalim promicanjem tjelesne aktivnosti i zdravstvenog odgoja,
  doprinosi djelotvornosti, pristupačnosti i otpornosti zdravstvenih sustava, čime zdravstvena skrb postaje sigurnija, smanjuju se nejednakosti u području zdravlja,
  povećava se očekivani životni vijek u trenutku rođenja,
  građani se štite od prekograničnih prijetnji zdravlju
  , potiče se prevencija bolesti
  i 
  uspostava ranih dijagnoza te promicanje zdravlja tijekom cijelog životnog vijeka, jača
  se
  i podupire
  zakonodavstvo EU-a u području zdravstva
  , uključujući područje zdravlja okoliša, te se pitanja zdravlja uključuju u sve politike Unije. Zdravstvena politika Unije vođena je ciljevima održivog razvoja kako bi se osiguralo da EU i države članice postignu potciljeve cilja održivog razvoja br. 3. „osiguranje zdravog života i promicanje dobrobiti za sve bez obzira na dobnu skupinu”.

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5.

Članak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 5. | Članak 5. |
| Proračun | Proračun |
| 1.   Ukupna financijska omotnica za ESF+ za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  101 174
   000 000 EUR u tekućim cijenama. | 1.   Ukupna financijska omotnica za ESF+ za razdoblje 2021. – 2027. iznosi
  106 781 000 000  EUR u cijenama iz 2018. (120 457
   000 000 EUR u tekućim cijenama). |
| 2.   Dio financijske omotnice za tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem u okviru cilja „Ulaganje u rast i radna mjesta” iznosi
  100 000
   000 000  EUR u 
  tekućim cijenama
  , odnosno
  88 646 194 590
   EUR u 
  cijenama iz 2018.
  , od čega se 200 000 000  EUR u tekućim cijenama ili 175 000 000  EUR u cijenama iz 2018. dodjeljuje za potporu inovativnim rješenjima u okviru transnacionalne suradnje, kako je navedeno u članku 23. točki i.,
  i
  400 000 000  EUR u tekućim cijenama, odnosno 376 928 934  EUR u cijenama iz 2018. kao dodatna sredstva za najudaljenije regije utvrđene u članku 349. UFEU-a i regije razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije iz članka 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. | 2.   Dio financijske omotnice za tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem u okviru cilja „Ulaganje u rast i radna mjesta” iznosi
  105 686
   000 000  EUR u 
  cijenama iz 2018.
  , odnosno
  119 222 000 000
   EUR u 
  tekućim cijenama
  , od čega se 200 000 000  EUR u tekućim cijenama ili 175 000 000  EUR u cijenama iz 2018. dodjeljuje za potporu inovativnim rješenjima u okviru transnacionalne suradnje, kako je navedeno u članku 23. točki i.,
  5 900 000 000 EUR dodjeljuje se za mjere u okviru europskog jamstva za djecu iz članka 10.a, te
  400 000 000  EUR u tekućim cijenama, odnosno 376 928 934  EUR u cijenama iz 2018. kao dodatna sredstva za najudaljenije regije utvrđene u članku 349. UFEU-a i regije razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije iz članka 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. |
| 3.   Financijska omotnica za tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije za razdoblje 2021.–2027. iznosi 1 174 000 000  EUR u tekućim cijenama. | 3.   Financijska omotnica za tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  1 095 000 000  EUR u cijenama iz 2018. (1 234
   000 000  EUR u tekućim cijenama). |
| 4.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 3.: | 4.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 3.: |
| (a) | 761 000 000  EUR za provedbu tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 5.

Članak 5.

Proračun

Proračun

1.   Ukupna financijska omotnica za ESF+ za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  101 174
   000 000 EUR u tekućim cijenama.

1.   Ukupna financijska omotnica za ESF+ za razdoblje 2021. – 2027. iznosi
  106 781 000 000  EUR u cijenama iz 2018. (120 457
   000 000 EUR u tekućim cijenama).

2.   Dio financijske omotnice za tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem u okviru cilja „Ulaganje u rast i radna mjesta” iznosi
  100 000
   000 000  EUR u 
  tekućim cijenama
  , odnosno
  88 646 194 590
   EUR u 
  cijenama iz 2018.
  , od čega se 200 000 000  EUR u tekućim cijenama ili 175 000 000  EUR u cijenama iz 2018. dodjeljuje za potporu inovativnim rješenjima u okviru transnacionalne suradnje, kako je navedeno u članku 23. točki i.,
  i
  400 000 000  EUR u tekućim cijenama, odnosno 376 928 934  EUR u cijenama iz 2018. kao dodatna sredstva za najudaljenije regije utvrđene u članku 349. UFEU-a i regije razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije iz članka 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994.

2.   Dio financijske omotnice za tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem u okviru cilja „Ulaganje u rast i radna mjesta” iznosi
  105 686
   000 000  EUR u 
  cijenama iz 2018.
  , odnosno
  119 222 000 000
   EUR u 
  tekućim cijenama
  , od čega se 200 000 000  EUR u tekućim cijenama ili 175 000 000  EUR u cijenama iz 2018. dodjeljuje za potporu inovativnim rješenjima u okviru transnacionalne suradnje, kako je navedeno u članku 23. točki i.,
  5 900 000 000 EUR dodjeljuje se za mjere u okviru europskog jamstva za djecu iz članka 10.a, te
  400 000 000  EUR u tekućim cijenama, odnosno 376 928 934  EUR u cijenama iz 2018. kao dodatna sredstva za najudaljenije regije utvrđene u članku 349. UFEU-a i regije razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije iz članka 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994.

3.   Financijska omotnica za tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije za razdoblje 2021.–2027. iznosi 1 174 000 000  EUR u tekućim cijenama.

3.   Financijska omotnica za tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  1 095 000 000  EUR u cijenama iz 2018. (1 234
   000 000  EUR u tekućim cijenama).

4.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 3.:

4.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 3.:

(a)

761 000 000  EUR za provedbu tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije;

| (a) | 675 000 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  761 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  za provedbu tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije; |
| --- | --- |

(a)

675 000 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  761 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  za provedbu tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije;

675 000 000 EUR u cijenama iz 2018. (

u tekućim cijenama)

| (b) | 413 000 000  
  EUR
  za provedbu tematskog područja Zdravlje. |
| --- | --- |

(b)

413 000 000  
  EUR
  za provedbu tematskog područja Zdravlje.

EUR

| (b) | 420 000 000 EUR u cijenama iz 2018. (473 000 000 EUR u tekućim cijenama ili 0,36  % VFO-a 2021. – 2027.)
  za provedbu tematskog područja Zdravlje. |
| --- | --- |

(b)

420 000 000 EUR u cijenama iz 2018. (473 000 000 EUR u tekućim cijenama ili 0,36  % VFO-a 2021. – 2027.)
  za provedbu tematskog područja Zdravlje.

420 000 000 EUR u cijenama iz 2018. (473 000 000 EUR u tekućim cijenama ili 0,36  % VFO-a 2021. – 2027.)

5.   Iznosi navedeni u stavcima 3. i 4. mogu se upotrijebiti i za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu programâ, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne informacijske sustave.

5.   Iznosi navedeni u stavcima 3. i 4. mogu se upotrijebiti i za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu programâ, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne informacijske sustave.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6.

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 6. | Članak 6. |
| Ravnopravnost muškaraca i žena
  te jednake mogućnosti i nediskriminacija | Rodna ravnopravnost
  te jednake mogućnosti i nediskriminacija |
| 1.   Svi programi koji se provode u okviru
  tematskog područja
  ESF-a plus
  pod podijeljenim upravljanjem i operacije koje primaju potporu iz tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje
  pripremat će se, provoditi, pratiti i evaluirati uz poštovanje
  ravnopravnosti muškaraca i žena
  . U njima će se tijekom pripreme, provedbe, praćenja i evaluacije promicati jednake mogućnosti za sve, bez diskriminacije na osnovi spola, rase ili etničkog podrijetla, vjeroispovijesti ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije. | 1.   Svi programi koji se provode u okviru ESF-a plus pripremat će se, provoditi, pratiti i evaluirati uz poštovanje
  rodne ravnopravnosti
  . U njima će se tijekom pripreme, provedbe, praćenja i evaluacije
  podržavati konkretne mjere usmjerene na povećanje sudjelovanja žena u poslovnom životu i njihov profesionalni razvoj te usklađivanje poslovnog i privatnog života,
  promicati jednake mogućnosti za sve, bez diskriminacije na osnovi spola, rase ili etničkog podrijetla, vjeroispovijesti ili uvjerenja, invaliditeta
  ili zdravstvenog stanja
  , dobi ili spolne orijentacije
  , uključujući pristup osobama s invaliditetom i u pogledu informacijskih i komunikacijskih tehnologija, čime se jača socijalna uključenost i smanjuju nejednakosti
  . |
| 2.   Države članice i Komisija podupiru posebne ciljane mjere za promicanje načela iz stavka 1. u okviru svih ciljeva ESF-a plus, uključujući prelazak
  sa skrbi sa smještajem/
  institucijske skrbi na obiteljsku skrb ili skrb u zajednici. | 2.   Države članice i Komisija podupiru posebne ciljane mjere za promicanje načela iz stavka 1. u okviru svih ciljeva ESF-a plus, uključujući prelazak
  s
  institucijske skrbi na obiteljsku skrb ili skrb u zajednici
  , uz poboljšanje univerzalne dostupnosti osobama s invaliditetom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.

Članak 6.

Ravnopravnost muškaraca i žena
  te jednake mogućnosti i nediskriminacija

Ravnopravnost muškaraca i žena

Rodna ravnopravnost
  te jednake mogućnosti i nediskriminacija

Rodna ravnopravnost

1.   Svi programi koji se provode u okviru
  tematskog područja
  ESF-a plus
  pod podijeljenim upravljanjem i operacije koje primaju potporu iz tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje
  pripremat će se, provoditi, pratiti i evaluirati uz poštovanje
  ravnopravnosti muškaraca i žena
  . U njima će se tijekom pripreme, provedbe, praćenja i evaluacije promicati jednake mogućnosti za sve, bez diskriminacije na osnovi spola, rase ili etničkog podrijetla, vjeroispovijesti ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije.

1.   Svi programi koji se provode u okviru ESF-a plus pripremat će se, provoditi, pratiti i evaluirati uz poštovanje
  rodne ravnopravnosti
  . U njima će se tijekom pripreme, provedbe, praćenja i evaluacije
  podržavati konkretne mjere usmjerene na povećanje sudjelovanja žena u poslovnom životu i njihov profesionalni razvoj te usklađivanje poslovnog i privatnog života,
  promicati jednake mogućnosti za sve, bez diskriminacije na osnovi spola, rase ili etničkog podrijetla, vjeroispovijesti ili uvjerenja, invaliditeta
  ili zdravstvenog stanja
  , dobi ili spolne orijentacije
  , uključujući pristup osobama s invaliditetom i u pogledu informacijskih i komunikacijskih tehnologija, čime se jača socijalna uključenost i smanjuju nejednakosti
  .

2.   Države članice i Komisija podupiru posebne ciljane mjere za promicanje načela iz stavka 1. u okviru svih ciljeva ESF-a plus, uključujući prelazak
  sa skrbi sa smještajem/
  institucijske skrbi na obiteljsku skrb ili skrb u zajednici.

2.   Države članice i Komisija podupiru posebne ciljane mjere za promicanje načela iz stavka 1. u okviru svih ciljeva ESF-a plus, uključujući prelazak
  s
  institucijske skrbi na obiteljsku skrb ili skrb u zajednici
  , uz poboljšanje univerzalne dostupnosti osobama s invaliditetom
  .

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7.

Članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 7. | Članak 7. |
| Dosljednost i tematska koncentracija | Dosljednost i tematska koncentracija |
| 1.   Države članice koncentriraju sredstva iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem na intervencije kojima se rješavaju izazovi utvrđeni u njihovim nacionalnih programima reformi, u europskom semestru te u relevantnim preporukama po državama članicama donesenima u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a i člankom 148. stavkom 4. | 1.   Države članice koncentriraju sredstva iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem na intervencije kojima se rješavaju izazovi utvrđeni u njihovim nacionalnih programima reformi, u europskom semestru te u relevantnim preporukama po državama članicama donesenima u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a i člankom 148. stavkom 4.
  UFEU-a, te uzimaju u obzir načela i prava utvrđena u europskom stupu socijalnih prava, pregled socijalnih pokazatelja u okviru europskog semestra i regionalne posebnosti, čime doprinose ostvarivanju ciljeva Unije iz članka 174. UFEU-a u pogledu jačanja ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije koji su u potpunosti u skladu s Pariškim sporazumom i UN-ovim ciljevima održivog razvoja. |
| Države članice i, prema potrebi, Komisija potiču sinergije i osiguravaju koordinaciju, komplementarnost i usklađenost ESF-a plus s drugim fondovima, programima i instrumentima Unije kao što su Erasmus, Fond za azil i migracije i program potpore reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument za tehničku potporu, u fazi planiranja i tijekom provedbe. Države članice i, prema potrebi, Komisija optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje aktivnosti i osigurala bliska suradnja odgovornih za provedbu
  da
  bi
  provedene aktivnosti bile
  usklađene i pojednostavnjene. | Države članice i, prema potrebi, Komisija potiču sinergije i osiguravaju koordinaciju, komplementarnost i usklađenost ESF-a plus s drugim fondovima, programima i instrumentima Unije kao što su
  Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF), Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, InvestEU, Kreativna Europa, Instrument za prava i vrijednosti,
  Erasmus, Fond za azil i migracije
  , Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020.
  i program potpore reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument za tehničku potporu, u fazi planiranja i tijekom provedbe. Države članice i, prema potrebi, Komisija optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje aktivnosti i osigurala bliska suradnja
  upravljačkih tijela
  odgovornih za provedbu
  kako
  bi
  se ostvarili integrirani pristupi te
  usklađene i pojednostavnjene
  aktivnosti potpore
  . |
| 2.   Države članice izdvajaju odgovarajući iznos svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za rješavanje izazova utvrđenih u relevantnim preporukama po državama članicama donesenima u skladu s člankom 121. stavkom 2. i člankom 148. stavkom 4. UFEU-a te u europskom semestru koji su obuhvaćeni područjem primjene ESF-a plus kako je utvrđeno u članku 4. | 2.   Države članice izdvajaju odgovarajući iznos svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za rješavanje izazova utvrđenih u relevantnim preporukama po državama članicama donesenima u skladu s člankom 121. stavkom 2. i člankom 148. stavkom 4. UFEU-a te u europskom semestru koji su obuhvaćeni područjem primjene ESF-a plus kako je utvrđeno u članku 4. |
| 3.   Države članice izdvajaju najmanje
  25
   % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za posebne ciljeve u području politike socijalne uključenosti koji su utvrđeni u članku 4. stavku 1. točkama od vii. do
  xi
  ., uključujući promicanje socioekonomske integracije državljana trećih zemalja. | 3.   Države članice izdvajaju najmanje
  27
  % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za posebne ciljeve u području politike socijalne uključenosti koji su utvrđeni u članku 4. stavku 1. točkama od vii. do
  x
  ., uključujući promicanje socioekonomske integracije državljana trećih zemalja. |
| | 3a.
     
  U okviru posebnih ciljeva u području politike socijalne uključenosti koji su utvrđeni u članku 4. stavku 1. točkama od vii. do x. države članice izdvajaju najmanje 5 % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za ciljane aktivnosti usmjerene na provedbu europskog jamstva za djecu, kako bi se pridonijelo jednakom pristupu svoj djeci besplatnoj zdravstvenoj skrbi, obrazovanju i skrbi za djecu, dostojnom smještaju i odgovarajućoj prehrani. |
| 4.   
  Države
  članice izdvajaju najmanje
  2
   % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za posebni cilj suzbijanja materijalne oskudice
  utvrđen
  u članku 4. stavku 1.
  točki
  xi. | 4.   
  Osim izdvajanja najmanje 27 % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za posebne ciljeve koji su utvrđeni u članku 4. stavku 1. točkama od vii. do x., države
  članice izdvajaju najmanje 
  3
   % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za posebni cilj
  rješavanja pitanja socijalne uključenosti najugroženijih i/ili
  suzbijanja materijalne oskudice
  kako je utvrđeno
  u članku 4. stavku 1.
  točkama x. i
  xi. |
| U propisno opravdanim slučajevima sredstva izdvojena za posebni cilj iz članka 4. stavka 1. točke x. namijenjena najpotrebitijima mogu se uzeti u obzir za provjeru usklađenosti s uvjetom minimalne dodjele od najmanje 2 % utvrđenim u prvom podstavku ovog stavka. | |
| 5.   Države članice
  sa stopom mladih u dobi između 15 i 29 godina koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, a koja je iznad prosjeka Unije 2019. na temelju podataka Eurostata,
  dodjeljuju najmanje
  10
   % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem
  za razdoblje 2021.–2025.
  za ciljane aktivnosti i strukturne reforme radi potpore zapošljavanju mladih i prelasku iz škole na posao, ponovno uključivanje u obrazovanje ili osposobljavanje i drugim prilikama za obrazovanje, posebice u kontekstu provedbe programa Garancije za mlade. | 5.   Države članice dodjeljuju najmanje
  53
  % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za ciljane aktivnosti i strukturne reforme radi potpore zapošljavanju mladih i prelasku iz škole na posao, ponovno uključivanje u obrazovanje ili osposobljavanje i drugim prilikama za obrazovanje, posebice u kontekstu provedbe programa Garancije za mlade. |
| | Države članice sa stopom mladih u dobi između 15 i 29 godina koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, a koja je iznad prosjeka Unije 2019. ili gdje god je ta stopa iznad 15 % na temelju podataka Eurostata, dodjeljuju najmanje 15 % svojih sredstava iz ESF-a+ pod zajedničkim upravljanjem za godine od 2021. do 2025. u programskom razdoblju za spomenute aktivnosti i mjere u području strukturnih reformi, pri čemu se posebna pozornost posvećuje onim regijama koje su više pogođene uzimajući u obzir razlike među njima. |
| Pri programiranju sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za 2026. i 2027. na sredini razdoblja u skladu s člankom [14.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama] države članice sa stopom mladih u dobi između 15 i 29 godina koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, a koja je iznad prosjeka Unije 2024. na temelju podataka Eurostata, dodjeljuju najmanje
  10
   % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za te aktivnosti u godinama 2026. i 2027. | Pri programiranju sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za 2026. i 2027. na sredini razdoblja u skladu s člankom [14.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama] države članice sa stopom mladih u dobi između 15 i 29 godina koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, a koja je iznad prosjeka Unije 2024.
  ili u kojima je ta stopa iznad 15 %
  na temelju podataka Eurostata, dodjeljuju najmanje
  15
   % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za te aktivnosti
  ili mjere strukturnih reformi
  u godinama 2026. i 2027. |
| Najudaljenije regije koje ispunjavaju uvjete iz
  prvog
  i 
  drugog
  podstavka u svojim programima dodjeljuju najmanje 15 % sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za ciljane aktivnosti utvrđene u prvom podstavku. Ta se dodjela uzima u obzir pri provjeri usklađenosti s uvjetom minimalnog postotka na nacionalnoj razini koji je utvrđen u prvom i drugom podstavku. | Najudaljenije regije koje ispunjavaju uvjete iz
  drugog
  i 
  trećeg
  podstavka u svojim programima dodjeljuju najmanje 15 % sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za ciljane aktivnosti utvrđene u prvom podstavku. Ta se dodjela uzima u obzir pri provjeri usklađenosti s uvjetom minimalnog postotka na nacionalnoj razini koji je utvrđen u prvom i drugom podstavku.
  Ta dodjela ne zamjenjuje financiranje potrebno za infrastrukturu i razvoj najudaljenijih regija. |
| Pri provedbi tih aktivnosti države članice daju prednost neaktivnim i dugotrajno nezaposlenim mladima i donose ciljane mjere informiranja. | Pri provedbi tih aktivnosti države članice daju prednost neaktivnim i dugotrajno nezaposlenim mladima i donose ciljane mjere informiranja. |
| 6.   Stavci od 2. do 5. ne primjenjuju se na posebnu dodatnu dodjelu sredstava najudaljenijim regijama i regijama razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. | 6.   Stavci od 2. do 5. ne primjenjuju se na posebnu dodatnu dodjelu sredstava najudaljenijim regijama i regijama razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. |
| 7.   Stavci od 1. do 5. ne primjenjuju se na tehničku pomoć. | 7.   Stavci od 1. do 5. ne primjenjuju se na tehničku pomoć. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.

Članak 7.

Dosljednost i tematska koncentracija

Dosljednost i tematska koncentracija

1.   Države članice koncentriraju sredstva iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem na intervencije kojima se rješavaju izazovi utvrđeni u njihovim nacionalnih programima reformi, u europskom semestru te u relevantnim preporukama po državama članicama donesenima u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a i člankom 148. stavkom 4.

1.   Države članice koncentriraju sredstva iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem na intervencije kojima se rješavaju izazovi utvrđeni u njihovim nacionalnih programima reformi, u europskom semestru te u relevantnim preporukama po državama članicama donesenima u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a i člankom 148. stavkom 4.
  UFEU-a, te uzimaju u obzir načela i prava utvrđena u europskom stupu socijalnih prava, pregled socijalnih pokazatelja u okviru europskog semestra i regionalne posebnosti, čime doprinose ostvarivanju ciljeva Unije iz članka 174. UFEU-a u pogledu jačanja ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije koji su u potpunosti u skladu s Pariškim sporazumom i UN-ovim ciljevima održivog razvoja.

Države članice i, prema potrebi, Komisija potiču sinergije i osiguravaju koordinaciju, komplementarnost i usklađenost ESF-a plus s drugim fondovima, programima i instrumentima Unije kao što su Erasmus, Fond za azil i migracije i program potpore reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument za tehničku potporu, u fazi planiranja i tijekom provedbe. Države članice i, prema potrebi, Komisija optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje aktivnosti i osigurala bliska suradnja odgovornih za provedbu
  da
  bi
  provedene aktivnosti bile
  usklađene i pojednostavnjene.

da

provedene aktivnosti bile

Države članice i, prema potrebi, Komisija potiču sinergije i osiguravaju koordinaciju, komplementarnost i usklađenost ESF-a plus s drugim fondovima, programima i instrumentima Unije kao što su
  Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF), Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, InvestEU, Kreativna Europa, Instrument za prava i vrijednosti,
  Erasmus, Fond za azil i migracije
  , Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020.
  i program potpore reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument za tehničku potporu, u fazi planiranja i tijekom provedbe. Države članice i, prema potrebi, Komisija optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje aktivnosti i osigurala bliska suradnja
  upravljačkih tijela
  odgovornih za provedbu
  kako
  bi
  se ostvarili integrirani pristupi te
  usklađene i pojednostavnjene
  aktivnosti potpore
  .

Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF), Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, InvestEU, Kreativna Europa, Instrument za prava i vrijednosti,

, Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020.

upravljačkih tijela

kako

se ostvarili integrirani pristupi te

aktivnosti potpore

2.   Države članice izdvajaju odgovarajući iznos svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za rješavanje izazova utvrđenih u relevantnim preporukama po državama članicama donesenima u skladu s člankom 121. stavkom 2. i člankom 148. stavkom 4. UFEU-a te u europskom semestru koji su obuhvaćeni područjem primjene ESF-a plus kako je utvrđeno u članku 4.

2.   Države članice izdvajaju odgovarajući iznos svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za rješavanje izazova utvrđenih u relevantnim preporukama po državama članicama donesenima u skladu s člankom 121. stavkom 2. i člankom 148. stavkom 4. UFEU-a te u europskom semestru koji su obuhvaćeni područjem primjene ESF-a plus kako je utvrđeno u članku 4.

3.   Države članice izdvajaju najmanje
  25
   % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za posebne ciljeve u području politike socijalne uključenosti koji su utvrđeni u članku 4. stavku 1. točkama od vii. do
  xi
  ., uključujući promicanje socioekonomske integracije državljana trećih zemalja.

3.   Države članice izdvajaju najmanje
  27
  % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za posebne ciljeve u području politike socijalne uključenosti koji su utvrđeni u članku 4. stavku 1. točkama od vii. do
  x
  ., uključujući promicanje socioekonomske integracije državljana trećih zemalja.

3a.
     
  U okviru posebnih ciljeva u području politike socijalne uključenosti koji su utvrđeni u članku 4. stavku 1. točkama od vii. do x. države članice izdvajaju najmanje 5 % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za ciljane aktivnosti usmjerene na provedbu europskog jamstva za djecu, kako bi se pridonijelo jednakom pristupu svoj djeci besplatnoj zdravstvenoj skrbi, obrazovanju i skrbi za djecu, dostojnom smještaju i odgovarajućoj prehrani.

4.   
  Države
  članice izdvajaju najmanje
  2
   % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za posebni cilj suzbijanja materijalne oskudice
  utvrđen
  u članku 4. stavku 1.
  točki
  xi.

4.   
  Osim izdvajanja najmanje 27 % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za posebne ciljeve koji su utvrđeni u članku 4. stavku 1. točkama od vii. do x., države
  članice izdvajaju najmanje 
  3
   % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za posebni cilj
  rješavanja pitanja socijalne uključenosti najugroženijih i/ili
  suzbijanja materijalne oskudice
  kako je utvrđeno
  u članku 4. stavku 1.
  točkama x. i
  xi.

U propisno opravdanim slučajevima sredstva izdvojena za posebni cilj iz članka 4. stavka 1. točke x. namijenjena najpotrebitijima mogu se uzeti u obzir za provjeru usklađenosti s uvjetom minimalne dodjele od najmanje 2 % utvrđenim u prvom podstavku ovog stavka.

U propisno opravdanim slučajevima sredstva izdvojena za posebni cilj iz članka 4. stavka 1. točke x. namijenjena najpotrebitijima mogu se uzeti u obzir za provjeru usklađenosti s uvjetom minimalne dodjele od najmanje 2 % utvrđenim u prvom podstavku ovog stavka.

5.   Države članice
  sa stopom mladih u dobi između 15 i 29 godina koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, a koja je iznad prosjeka Unije 2019. na temelju podataka Eurostata,
  dodjeljuju najmanje
  10
   % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem
  za razdoblje 2021.–2025.
  za ciljane aktivnosti i strukturne reforme radi potpore zapošljavanju mladih i prelasku iz škole na posao, ponovno uključivanje u obrazovanje ili osposobljavanje i drugim prilikama za obrazovanje, posebice u kontekstu provedbe programa Garancije za mlade.

5.   Države članice dodjeljuju najmanje
  53
  % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za ciljane aktivnosti i strukturne reforme radi potpore zapošljavanju mladih i prelasku iz škole na posao, ponovno uključivanje u obrazovanje ili osposobljavanje i drugim prilikama za obrazovanje, posebice u kontekstu provedbe programa Garancije za mlade.

Države članice sa stopom mladih u dobi između 15 i 29 godina koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, a koja je iznad prosjeka Unije 2019. ili gdje god je ta stopa iznad 15 % na temelju podataka Eurostata, dodjeljuju najmanje 15 % svojih sredstava iz ESF-a+ pod zajedničkim upravljanjem za godine od 2021. do 2025. u programskom razdoblju za spomenute aktivnosti i mjere u području strukturnih reformi, pri čemu se posebna pozornost posvećuje onim regijama koje su više pogođene uzimajući u obzir razlike među njima.

Države članice sa stopom mladih u dobi između 15 i 29 godina koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, a koja je iznad prosjeka Unije 2019. ili gdje god je ta stopa iznad 15 % na temelju podataka Eurostata, dodjeljuju najmanje 15 % svojih sredstava iz ESF-a+ pod zajedničkim upravljanjem za godine od 2021. do 2025. u programskom razdoblju za spomenute aktivnosti i mjere u području strukturnih reformi, pri čemu se posebna pozornost posvećuje onim regijama koje su više pogođene uzimajući u obzir razlike među njima.

Pri programiranju sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za 2026. i 2027. na sredini razdoblja u skladu s člankom [14.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama] države članice sa stopom mladih u dobi između 15 i 29 godina koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, a koja je iznad prosjeka Unije 2024. na temelju podataka Eurostata, dodjeljuju najmanje
  10
   % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za te aktivnosti u godinama 2026. i 2027.

10

Pri programiranju sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za 2026. i 2027. na sredini razdoblja u skladu s člankom [14.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama] države članice sa stopom mladih u dobi između 15 i 29 godina koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, a koja je iznad prosjeka Unije 2024.
  ili u kojima je ta stopa iznad 15 %
  na temelju podataka Eurostata, dodjeljuju najmanje
  15
   % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za te aktivnosti
  ili mjere strukturnih reformi
  u godinama 2026. i 2027.

ili u kojima je ta stopa iznad 15 %

15

ili mjere strukturnih reformi

Najudaljenije regije koje ispunjavaju uvjete iz
  prvog
  i 
  drugog
  podstavka u svojim programima dodjeljuju najmanje 15 % sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za ciljane aktivnosti utvrđene u prvom podstavku. Ta se dodjela uzima u obzir pri provjeri usklađenosti s uvjetom minimalnog postotka na nacionalnoj razini koji je utvrđen u prvom i drugom podstavku.

prvog

drugog

Najudaljenije regije koje ispunjavaju uvjete iz
  drugog
  i 
  trećeg
  podstavka u svojim programima dodjeljuju najmanje 15 % sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za ciljane aktivnosti utvrđene u prvom podstavku. Ta se dodjela uzima u obzir pri provjeri usklađenosti s uvjetom minimalnog postotka na nacionalnoj razini koji je utvrđen u prvom i drugom podstavku.
  Ta dodjela ne zamjenjuje financiranje potrebno za infrastrukturu i razvoj najudaljenijih regija.

drugog

trećeg

Ta dodjela ne zamjenjuje financiranje potrebno za infrastrukturu i razvoj najudaljenijih regija.

Pri provedbi tih aktivnosti države članice daju prednost neaktivnim i dugotrajno nezaposlenim mladima i donose ciljane mjere informiranja.

Pri provedbi tih aktivnosti države članice daju prednost neaktivnim i dugotrajno nezaposlenim mladima i donose ciljane mjere informiranja.

6.   Stavci od 2. do 5. ne primjenjuju se na posebnu dodatnu dodjelu sredstava najudaljenijim regijama i regijama razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994.

6.   Stavci od 2. do 5. ne primjenjuju se na posebnu dodatnu dodjelu sredstava najudaljenijim regijama i regijama razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994.

7.   Stavci od 1. do 5. ne primjenjuju se na tehničku pomoć.

7.   Stavci od 1. do 5. ne primjenjuju se na tehničku pomoć.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7.a (novi)

Članak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 7.a




  Poštovanje temeljnih prava




  Države članice i Komisija osiguravaju poštovanje temeljnih prava i sukladnost s Poveljom tijekom provedbe fondova.




  Troškovi djelovanja koji nisu u skladu s Poveljom nisu prihvatljivi, u skladu s člankom 58. stavkom 2. Uredbe o zajedničkim odredbama xx/xx i Delegiranom uredbom (EU) br. 240/2014. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.a

Poštovanje temeljnih prava

Države članice i Komisija osiguravaju poštovanje temeljnih prava i sukladnost s Poveljom tijekom provedbe fondova.

Troškovi djelovanja koji nisu u skladu s Poveljom nisu prihvatljivi, u skladu s člankom 58. stavkom 2. Uredbe o zajedničkim odredbama xx/xx i Delegiranom uredbom (EU) br. 240/2014.

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8.

Članak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 8. | Članak 8. |
| Partnerstvo | Partnerstvo |
| 1.   
  Svaka
  država članica osigurava
  odgovarajuće
  sudjelovanje socijalnih partnera
  i
  organizacija civilnog društva u provedbi politika zapošljavanja, obrazovanja i socijalne uključenosti za koje se pruža potpora iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem. | 1.   
  U skladu s člankom 6. [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama] i Delegiranom Uredbom (EU) br. 240/2014 svaka
  država članica osigurava
  , u partnerstvu s lokalnim i regionalnim vlastima, značajno
  sudjelovanje socijalnih partnera, organizacija civilnog društva
  , tijela za jednakost, nacionalnih institucija za ljudska prava i drugih relevantnih ili predstavničkih organizacija
  u 
  programiranju i
  provedbi politika
  i inicijativa
  zapošljavanja, obrazovanja
  , nediskriminacije
  i socijalne uključenosti za koje se pruža potpora iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem.
  Takvo značajno sudjelovanje mora biti uključivo i dostupno osobama s invaliditetom. |
| 2.   Države članice
  u svakom programu
  izdvajaju
  odgovarajući iznos
  sredstava iz ESF-a plus
  pod podijeljenim upravljanjem
  za izgradnju kapaciteta socijalnih partnera i organizacija civilnog društva. | 2.   Države članice izdvajaju
  najmanje 2 %
  sredstava iz ESF-a plus za izgradnju kapaciteta socijalnih partnera i organizacija civilnog društva
  na razini Unije i na nacionalnoj razini u obliku osposobljavanja, mjera umrežavanja i jačanja socijalnog dijaloga i za zajedničke aktivnosti socijalnih partnera
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.

Članak 8.

Partnerstvo

Partnerstvo

1.   
  Svaka
  država članica osigurava
  odgovarajuće
  sudjelovanje socijalnih partnera
  i
  organizacija civilnog društva u provedbi politika zapošljavanja, obrazovanja i socijalne uključenosti za koje se pruža potpora iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem.

1.   
  U skladu s člankom 6. [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama] i Delegiranom Uredbom (EU) br. 240/2014 svaka
  država članica osigurava
  , u partnerstvu s lokalnim i regionalnim vlastima, značajno
  sudjelovanje socijalnih partnera, organizacija civilnog društva
  , tijela za jednakost, nacionalnih institucija za ljudska prava i drugih relevantnih ili predstavničkih organizacija
  u 
  programiranju i
  provedbi politika
  i inicijativa
  zapošljavanja, obrazovanja
  , nediskriminacije
  i socijalne uključenosti za koje se pruža potpora iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem.
  Takvo značajno sudjelovanje mora biti uključivo i dostupno osobama s invaliditetom.

2.   Države članice
  u svakom programu
  izdvajaju
  odgovarajući iznos
  sredstava iz ESF-a plus
  pod podijeljenim upravljanjem
  za izgradnju kapaciteta socijalnih partnera i organizacija civilnog društva.

2.   Države članice izdvajaju
  najmanje 2 %
  sredstava iz ESF-a plus za izgradnju kapaciteta socijalnih partnera i organizacija civilnog društva
  na razini Unije i na nacionalnoj razini u obliku osposobljavanja, mjera umrežavanja i jačanja socijalnog dijaloga i za zajedničke aktivnosti socijalnih partnera
  .

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9.

Članak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 9. | Članak 9. |
| Suzbijanje materijalne oskudice | Suzbijanje materijalne oskudice |
| Sredstva iz članka 7. stavka 4. programiraju se u okviru posebnog prioriteta ili programa. | Sredstva iz članka 7. stavka 4.
  u pogledu socijalne uključenosti najpotrebitijih i/ili materijalne oskudice
  programiraju se u okviru posebnog prioriteta ili programa.
  Stopa sufinanciranja za taj prioritet ili program utvrđuje se na najmanje 85 %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.

Članak 9.

Suzbijanje materijalne oskudice

Suzbijanje materijalne oskudice

Sredstva iz članka 7. stavka 4. programiraju se u okviru posebnog prioriteta ili programa.

Sredstva iz članka 7. stavka 4.
  u pogledu socijalne uključenosti najpotrebitijih i/ili materijalne oskudice
  programiraju se u okviru posebnog prioriteta ili programa.
  Stopa sufinanciranja za taj prioritet ili program utvrđuje se na najmanje 85 %.

u pogledu socijalne uključenosti najpotrebitijih i/ili materijalne oskudice

Stopa sufinanciranja za taj prioritet ili program utvrđuje se na najmanje 85 %.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10.

Članak 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 10. | Članak 10. |
| Potpora
  zapošljavaju
  mladih | Potpora
  zapošljavanju
  mladih |
| Potpora u skladu s člankom 7. stavkom 5. programira se u okviru posebnog prioriteta i njome se podupire posebni cilj utvrđen u članku 4. stavku 1. točki i. | Potpora u skladu s člankom 7. stavkom 5. programira se u okviru posebnog prioriteta
  ili programa
  i njome se podupire posebni cilj utvrđen u članku 4. stavku 1. točki i. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.

Članak 10.

Potpora
  zapošljavaju
  mladih

zapošljavaju

Potpora
  zapošljavanju
  mladih

zapošljavanju

Potpora u skladu s člankom 7. stavkom 5. programira se u okviru posebnog prioriteta i njome se podupire posebni cilj utvrđen u članku 4. stavku 1. točki i.

Potpora u skladu s člankom 7. stavkom 5. programira se u okviru posebnog prioriteta
  ili programa
  i njome se podupire posebni cilj utvrđen u članku 4. stavku 1. točki i.

ili programa

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10.a (novi)

Članak 10.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.a




  Potpora europskom jamstvu za djecu




  Potpora u skladu s člankom 7. stavkom 3.a programira se u okviru posebnog prioriteta ili programa koji odražava preporuku Europske komisije o ulaganju u djecu iz 2013. Podupire se rješavanje problema siromaštva djece i socijalne isključenosti u okviru posebnih ciljeva utvrđenih u članku 4. stavku 1. točkama od vii. do x. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.a

Potpora europskom jamstvu za djecu

Potpora u skladu s člankom 7. stavkom 3.a programira se u okviru posebnog prioriteta ili programa koji odražava preporuku Europske komisije o ulaganju u djecu iz 2013. Podupire se rješavanje problema siromaštva djece i socijalne isključenosti u okviru posebnih ciljeva utvrđenih u članku 4. stavku 1. točkama od vii. do x.

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.

Članak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 11. | Članak 11. |
| Potpora odgovarajućim preporukama po državama članicama | Potpora odgovarajućim preporukama po državama članicama |
| Mjere za rješavanje izazova utvrđenih u odgovarajućim preporukama po državama članicama i u europskom semestru, kako je utvrđeno u članku 7. stavku 2. programiraju se u okviru
  jednog ili više posebnih prioriteta
  . | Mjere za rješavanje izazova utvrđenih u odgovarajućim preporukama po državama članicama i u europskom semestru, kako je utvrđeno u članku 7. stavku 2. programiraju se u okviru
  bilo kojeg posebnog cilja iz članka 4. stavka 1. Države članice osiguravaju komplementarnost, usklađenost, koordinaciju i sinergije s europskim stupom socijalnih prava. |
| | Osigurava se dostatna fleksibilnost na razini upravljačkog tijela kako bi se utvrdili prioriteti i područja za ulaganja u sklopu ESF-a plus u skladu s posebnim lokalnim ili regionalnim izazovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.

Članak 11.

Potpora odgovarajućim preporukama po državama članicama

Potpora odgovarajućim preporukama po državama članicama

Mjere za rješavanje izazova utvrđenih u odgovarajućim preporukama po državama članicama i u europskom semestru, kako je utvrđeno u članku 7. stavku 2. programiraju se u okviru
  jednog ili više posebnih prioriteta
  .

jednog ili više posebnih prioriteta

Mjere za rješavanje izazova utvrđenih u odgovarajućim preporukama po državama članicama i u europskom semestru, kako je utvrđeno u članku 7. stavku 2. programiraju se u okviru
  bilo kojeg posebnog cilja iz članka 4. stavka 1. Države članice osiguravaju komplementarnost, usklađenost, koordinaciju i sinergije s europskim stupom socijalnih prava.

bilo kojeg posebnog cilja iz članka 4. stavka 1. Države članice osiguravaju komplementarnost, usklađenost, koordinaciju i sinergije s europskim stupom socijalnih prava.

Osigurava se dostatna fleksibilnost na razini upravljačkog tijela kako bi se utvrdili prioriteti i područja za ulaganja u sklopu ESF-a plus u skladu s posebnim lokalnim ili regionalnim izazovima.

Osigurava se dostatna fleksibilnost na razini upravljačkog tijela kako bi se utvrdili prioriteti i područja za ulaganja u sklopu ESF-a plus u skladu s posebnim lokalnim ili regionalnim izazovima.

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.a (novi)

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.a




  Integrirani teritorijalni razvoj





  1.
     
  ESF+ može podupirati integrirani teritorijalni razvoj unutar programa u okviru oba cilja iz članka 4. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/xxxx [nova Uredba o zajedničkim odredbama] u skladu s poglavljem II. glave III. te Uredbe [nova Uredba o zajedničkim odredbama].






  2.
     
  Države članice provode integrirani teritorijalni razvoj, uz potporu ESF-a plus, isključivo putem oblika navedenih u članku [22.] Uredbe (EU) 2018/xxxx [nova Uredba o zajedničkim odredbama]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.a

Integrirani teritorijalni razvoj

1.
     
  ESF+ može podupirati integrirani teritorijalni razvoj unutar programa u okviru oba cilja iz članka 4. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/xxxx [nova Uredba o zajedničkim odredbama] u skladu s poglavljem II. glave III. te Uredbe [nova Uredba o zajedničkim odredbama].

2.
     
  Države članice provode integrirani teritorijalni razvoj, uz potporu ESF-a plus, isključivo putem oblika navedenih u članku [22.] Uredbe (EU) 2018/xxxx [nova Uredba o zajedničkim odredbama].

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.b (novi)

Članak 11.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.b




  Transnacionalna suradnja





  1.
     
  Države članice mogu podupirati aktivnosti transnacionalne suradnje u okviru posebnih prioriteta.






  2.
     
  Aktivnosti transnacionalne suradnje mogu se programirati u okviru bilo kojeg od posebnih ciljeva utvrđenih u članku 4. stavku 1. točkama od i. do x.






  3.
     
  Najveća stopa sufinanciranja za te prioritete može se povećati na 95 % za dodjelu najviše 5 % nacionalnih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem tim prioritetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.b

Transnacionalna suradnja

1.
     
  Države članice mogu podupirati aktivnosti transnacionalne suradnje u okviru posebnih prioriteta.

2.
     
  Aktivnosti transnacionalne suradnje mogu se programirati u okviru bilo kojeg od posebnih ciljeva utvrđenih u članku 4. stavku 1. točkama od i. do x.

3.
     
  Najveća stopa sufinanciranja za te prioritete može se povećati na 95 % za dodjelu najviše 5 % nacionalnih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem tim prioritetima.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12.

Članak 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 12. | Članak 12. |
| Područje primjene | Područje primjene |
| Ovo se poglavlje primjenjuje na potporu ESF-a plus iz članka 4. stavka 1. točaka od i. do x. kad se ta potpora dodjeljuje pod podijeljenim upravljanjem („opća potpora tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem”). | Ovo se poglavlje primjenjuje na potporu ESF-a plus iz članka 4. stavka 1. točaka od i. do x. kad se ta potpora dodjeljuje pod podijeljenim upravljanjem („opća potpora tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem”).
  Osim toga, članak 13. primjenjuje se i na potporu iz ESF-a plus opisanu u članku 4. stavku 1. točki xi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.

Članak 12.

Područje primjene

Područje primjene

Ovo se poglavlje primjenjuje na potporu ESF-a plus iz članka 4. stavka 1. točaka od i. do x. kad se ta potpora dodjeljuje pod podijeljenim upravljanjem („opća potpora tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem”).

Ovo se poglavlje primjenjuje na potporu ESF-a plus iz članka 4. stavka 1. točaka od i. do x. kad se ta potpora dodjeljuje pod podijeljenim upravljanjem („opća potpora tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem”).
  Osim toga, članak 13. primjenjuje se i na potporu iz ESF-a plus opisanu u članku 4. stavku 1. točki xi.

Osim toga, članak 13. primjenjuje se i na potporu iz ESF-a plus opisanu u članku 4. stavku 1. točki xi.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13.

Članak 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 13. | Članak 13. |
| Inovativne aktivnosti | Socijalne
  inovativne aktivnosti |
| 1.   Države članice podupiru aktivnosti socijalnih inovacija i eksperimenata
  ili jačaju pristup
  „odozdo prema gore” koji se temelji na partnerstvima s javnim tijelima,
  privatnim sektorom i civilnim društvom kao što su lokalne akcijske skupine koje osmišljavaju
  i 
  provode strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice
  . | 1.   Države članice podupiru aktivnosti socijalnih inovacija i
  /ili
  eksperimenata
  , uključujući one sa sociokulturnom komponentom, koje se koriste pristupom
  „odozdo prema gore” koji se temelji na partnerstvima s javnim tijelima,
  socijalnim partnerima, poduzećima socijalne ekonomije, privatnim sektorom
  i 
  civilnim društvom
  . |
| | 1a.
     
  Države članice utvrđuju, bilo u svojim operativnim programima ili kasnije tijekom provedbe, područja socijalnih inovacija i eksperimenata koja odgovaraju posebnim potrebama država članica. |
| 2.   Države članice mogu podupirati unaprjeđenje inovativnih pristupa koji se ispituju na manjoj razini (
  socijalni
  eksperimenti), a razvijaju u okviru tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije i drugih programa Unije. | 2.   Države članice mogu podupirati unaprjeđenje inovativnih pristupa koji se ispituju na manjoj razini (
  socijalne inovacije i
  eksperimenti,
  uključujući one sa sociokulturnom komponentom)
  a razvijaju u okviru tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije i drugih programa Unije. |
| 3.   Inovativne aktivnosti i pristupi mogu se programirati u okviru bilo kojeg od posebnih ciljeva utvrđenih u članku 4. stavku 1.
  točkama od i. do x. | 3.   Inovativne aktivnosti i pristupi mogu se programirati u okviru bilo kojeg od posebnih ciljeva utvrđenih u članku 4. stavku 1. |
| 4.   Svaka država članica mora namijeniti najmanje jedan prioritet za provedbu stavaka 1. ili 2. ili oba. Najveća stopa sufinanciranja za te prioritete može se povećati na 95 % za dodjelu najviše 5 % nacionalnih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem
  tim prioritetima
  . | 4.   Svaka država članica mora namijeniti najmanje jedan prioritet za provedbu stavaka 1. ili 2. ili oba. Najveća stopa sufinanciranja za te prioritete može se povećati na 95 % za dodjelu najviše 5 % nacionalnih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 13.

Članak 13.

Inovativne aktivnosti

Socijalne
  inovativne aktivnosti

Socijalne

1.   Države članice podupiru aktivnosti socijalnih inovacija i eksperimenata
  ili jačaju pristup
  „odozdo prema gore” koji se temelji na partnerstvima s javnim tijelima,
  privatnim sektorom i civilnim društvom kao što su lokalne akcijske skupine koje osmišljavaju
  i 
  provode strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice
  .

1.   Države članice podupiru aktivnosti socijalnih inovacija i
  /ili
  eksperimenata
  , uključujući one sa sociokulturnom komponentom, koje se koriste pristupom
  „odozdo prema gore” koji se temelji na partnerstvima s javnim tijelima,
  socijalnim partnerima, poduzećima socijalne ekonomije, privatnim sektorom
  i 
  civilnim društvom
  .

1a.
     
  Države članice utvrđuju, bilo u svojim operativnim programima ili kasnije tijekom provedbe, područja socijalnih inovacija i eksperimenata koja odgovaraju posebnim potrebama država članica.

2.   Države članice mogu podupirati unaprjeđenje inovativnih pristupa koji se ispituju na manjoj razini (
  socijalni
  eksperimenti), a razvijaju u okviru tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije i drugih programa Unije.

2.   Države članice mogu podupirati unaprjeđenje inovativnih pristupa koji se ispituju na manjoj razini (
  socijalne inovacije i
  eksperimenti,
  uključujući one sa sociokulturnom komponentom)
  a razvijaju u okviru tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije i drugih programa Unije.

3.   Inovativne aktivnosti i pristupi mogu se programirati u okviru bilo kojeg od posebnih ciljeva utvrđenih u članku 4. stavku 1.
  točkama od i. do x.

3.   Inovativne aktivnosti i pristupi mogu se programirati u okviru bilo kojeg od posebnih ciljeva utvrđenih u članku 4. stavku 1.

4.   Svaka država članica mora namijeniti najmanje jedan prioritet za provedbu stavaka 1. ili 2. ili oba. Najveća stopa sufinanciranja za te prioritete može se povećati na 95 % za dodjelu najviše 5 % nacionalnih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem
  tim prioritetima
  .

4.   Svaka država članica mora namijeniti najmanje jedan prioritet za provedbu stavaka 1. ili 2. ili oba. Najveća stopa sufinanciranja za te prioritete može se povećati na 95 % za dodjelu najviše 5 % nacionalnih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14.

Članak 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 14. | Članak 14. |
| Prihvatljivost | Prihvatljivost |
| 1.   Osim troškova navedenih u članku [58.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama] sljedeći troškovi nisu prihvatljivi u okviru opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem: | 1.   Osim troškova navedenih u članku [58.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama] sljedeći troškovi nisu prihvatljivi u okviru opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem: |
| (a) | kupnja zemljišta i nekretnina i 
  stavljanje na raspolaganje
  infrastrukture te |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 14.

Članak 14.

Prihvatljivost

Prihvatljivost

1.   Osim troškova navedenih u članku [58.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama] sljedeći troškovi nisu prihvatljivi u okviru opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem:

1.   Osim troškova navedenih u članku [58.] [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama] sljedeći troškovi nisu prihvatljivi u okviru opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem:

(a)

kupnja zemljišta i nekretnina i 
  stavljanje na raspolaganje
  infrastrukture te

stavljanje na raspolaganje

| (a) | kupnja zemljišta i nekretnina i 
  kupnja
  infrastrukture te |
| --- | --- |

(a)

kupnja zemljišta i nekretnina i 
  kupnja
  infrastrukture te

kupnja

| (b) | kupnja namještaja, opreme i vozila osim ako je ta kupnja potrebna za postizanje cilja operacije ili ako su ti artikli u potpunosti amortizirani ili ako je kupnja tih artikala najekonomičnija opcija. |
| --- | --- |

(b)

kupnja namještaja, opreme i vozila osim ako je ta kupnja potrebna za postizanje cilja operacije ili ako su ti artikli u potpunosti amortizirani ili ako je kupnja tih artikala najekonomičnija opcija.

| (b) | kupnja namještaja, opreme i vozila osim ako je ta kupnja
  apsolutno
  potrebna za postizanje cilja operacije ili ako su ti artikli u potpunosti amortizirani ili ako je kupnja tih artikala najekonomičnija opcija. |
| --- | --- |

(b)

kupnja namještaja, opreme i vozila osim ako je ta kupnja
  apsolutno
  potrebna za postizanje cilja operacije ili ako su ti artikli u potpunosti amortizirani ili ako je kupnja tih artikala najekonomičnija opcija.

apsolutno

2.   Doprinosi u naravi u obliku naknada ili plaća koje pokriva treća strana u korist sudionika operacije mogu biti prihvatljivi za doprinos iz opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem pod uvjetom da su doprinosi u naravi nastali u skladu s nacionalnim pravilima, uključujući računovodstvena pravila, te da ne premašuju trošak koji snosi treća strana.

2.   Doprinosi u naravi u obliku naknada ili plaća koje pokriva treća strana u korist sudionika operacije mogu biti prihvatljivi za doprinos iz opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem pod uvjetom da su doprinosi u naravi nastali u skladu s nacionalnim pravilima, uključujući računovodstvena pravila, te da ne premašuju trošak koji snosi treća strana.

3.   Posebna dodatna dodjela sredstava najudaljenijim regijama i regijama razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. iskorištava se za potporu ostvarenju posebnih ciljeva iz članka 4. stavka 1.

3.   Posebna dodatna dodjela sredstava najudaljenijim regijama i regijama razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. iskorištava se za potporu ostvarenju posebnih ciljeva iz članka 4. stavka 1.

4.   Izravni troškovi osoblja prihvatljivi su za doprinos iz opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem
  pod uvjetom da
  njihov iznos nije viši od 100 % uobičajene plaće za predmetnu profesiju u državi članici prema podacima Eurostata.

4.   Izravni troškovi osoblja prihvatljivi su za doprinos iz opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem
  . Ako se primjenjuje kolektivni ugovor, oni se određuju u skladu s tim ugovorom. Ako se ne primjenjuje kolektivni ugovor,
  njihov iznos nije viši od 100 % uobičajene plaće za predmetnu profesiju
  ili posebnu stručnost
  u državi članici
  ili regiji
  prema
  relevantnom dokumentiranom opravdanju koje izdaje predmetno upravljačko tijelo i/ili
  podacima Eurostata.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15.

Članak 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 15. | Članak 15. |
| Pokazatelji i izvješćivanje | Pokazatelji i izvješćivanje |
| 1.   Za programe za koje se izdvajaju sredstva iz opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem upotrebljavaju se zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Uredbi radi praćenja napretka u provedbi. Za te se programe mogu primijeniti i pokazatelji karakteristični za pojedine programe. | 1.   Za programe za koje se izdvajaju sredstva iz opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem upotrebljavaju se zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Uredbi radi praćenja napretka u provedbi
  ili Prilogu II.a za aktivnosti usmjerene na socijalnu uključenost najpotrebitijih u okviru članka 4. stavka 1. točke x.
  . Za te se programe mogu primijeniti i pokazatelji karakteristični za pojedine programe
  i pojedine mjere
  . |
| 2.   Za zajedničke pokazatelje ostvarenja i pokazatelje ostvarenja pojedinih programa osnovne vrijednosti postavljaju se na nulu. Ako je to važno zbog naravi operacija koje se podupiru, kumulativne kvantificirane etape i ciljne vrijednosti za te pokazatelje utvrđuju se u apsolutnim iznosima. Prijavljene vrijednosti za pokazatelje ostvarenja izražavaju se u apsolutnim iznosima. | 2.   Za zajedničke pokazatelje ostvarenja i pokazatelje ostvarenja pojedinih programa osnovne vrijednosti postavljaju se na nulu. Ako je to važno zbog naravi operacija koje se podupiru, kumulativne kvantificirane etape i ciljne vrijednosti za te pokazatelje utvrđuju se u apsolutnim iznosima. Prijavljene vrijednosti za pokazatelje ostvarenja izražavaju se u apsolutnim iznosima. |
| 3.   Referentna vrijednost za zajedničke pokazatelje rezultata i pokazatelje rezultata pojedinih programa za koju su utvrđeni kumulativna kvantificirana etapa za 2024. i ciljna vrijednost za 2029. utvrđuje se primjenom zadnjih dostupnih podataka ili drugih relevantnih izvora informacija. Ciljne vrijednosti za zajedničke pokazatelje rezultata utvrđuju se u apsolutnim vrijednostima ili kao postotak. Pokazatelji rezultata pojedinih programa i povezane ciljne vrijednosti mogu se izraziti u obliku količine ili kvalitete. Prijavljene vrijednosti za zajedničke pokazatelje rezultata izražavaju se u apsolutnim iznosima. | 3.   Referentna vrijednost za zajedničke pokazatelje rezultata i pokazatelje rezultata pojedinih programa za koju su utvrđeni kumulativna kvantificirana etapa za 2024. i ciljna vrijednost za 2029. utvrđuje se primjenom zadnjih dostupnih podataka ili drugih relevantnih izvora informacija. Ciljne vrijednosti za zajedničke pokazatelje rezultata utvrđuju se u apsolutnim vrijednostima ili kao postotak. Pokazatelji rezultata pojedinih programa i povezane ciljne vrijednosti mogu se izraziti u obliku količine ili kvalitete. Prijavljene vrijednosti za zajedničke pokazatelje rezultata izražavaju se u apsolutnim iznosima. |
| 4.   
  Podaci
  o pokazateljima za sudionike šalju se samo kad su dostupni svi podaci koji se zahtijevaju u točki (1a) Priloga I., a koji se odnose na tog sudionika. | 4.   
  Podaci
  o pokazateljima za sudionike šalju se samo kad su dostupni svi podaci koji se zahtijevaju u točki (1a) Priloga I., a koji se odnose na tog sudionika. |
| | 4a.
     
  Podaci iz stavka 3. obuhvaćaju procjenu rodnog učinka kako bi se pratila provedba programa ESF-a plus u odnosu na rodnu ravnopravnost, raščlanjenu po spolu. |
| 5.   Ako su podaci dostupni u registrima ili jednakovrijednim izvorima podataka, države članice
  omogućavaju
  upravljačkim tijelima i drugim tijelima zaduženima za prikupljanje podataka koji su potrebni za praćenje i evaluaciju opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem da prikupe te podatke iz registara podataka ili jednakovrijednih izvora, u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkama (c) i (e) Uredbe (EU) 2016/679. | 5.   Ako su podaci dostupni u registrima ili jednakovrijednim izvorima podataka, države članice
  mogu omogućiti
  upravljačkim tijelima i drugim tijelima zaduženima za prikupljanje podataka koji su potrebni za praćenje i evaluaciju opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem da prikupe te podatke iz registara podataka ili jednakovrijednih izvora, u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkama (c) i (e) Uredbe (EU) 2016/679. |
| 6.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 38. radi izmjene pokazatelja iz Priloga I. ako se to smatra potrebnim za osiguranje djelotvorne procjene napretka u provedbi programa. | 6.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 38. radi izmjene pokazatelja iz Priloga I.
  i II.a
  ako se to smatra potrebnim za osiguranje djelotvorne procjene napretka u provedbi programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 15.

Članak 15.

Pokazatelji i izvješćivanje

Pokazatelji i izvješćivanje

1.   Za programe za koje se izdvajaju sredstva iz opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem upotrebljavaju se zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Uredbi radi praćenja napretka u provedbi. Za te se programe mogu primijeniti i pokazatelji karakteristični za pojedine programe.

1.   Za programe za koje se izdvajaju sredstva iz opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem upotrebljavaju se zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Uredbi radi praćenja napretka u provedbi
  ili Prilogu II.a za aktivnosti usmjerene na socijalnu uključenost najpotrebitijih u okviru članka 4. stavka 1. točke x.
  . Za te se programe mogu primijeniti i pokazatelji karakteristični za pojedine programe
  i pojedine mjere
  .

2.   Za zajedničke pokazatelje ostvarenja i pokazatelje ostvarenja pojedinih programa osnovne vrijednosti postavljaju se na nulu. Ako je to važno zbog naravi operacija koje se podupiru, kumulativne kvantificirane etape i ciljne vrijednosti za te pokazatelje utvrđuju se u apsolutnim iznosima. Prijavljene vrijednosti za pokazatelje ostvarenja izražavaju se u apsolutnim iznosima.

2.   Za zajedničke pokazatelje ostvarenja i pokazatelje ostvarenja pojedinih programa osnovne vrijednosti postavljaju se na nulu. Ako je to važno zbog naravi operacija koje se podupiru, kumulativne kvantificirane etape i ciljne vrijednosti za te pokazatelje utvrđuju se u apsolutnim iznosima. Prijavljene vrijednosti za pokazatelje ostvarenja izražavaju se u apsolutnim iznosima.

3.   Referentna vrijednost za zajedničke pokazatelje rezultata i pokazatelje rezultata pojedinih programa za koju su utvrđeni kumulativna kvantificirana etapa za 2024. i ciljna vrijednost za 2029. utvrđuje se primjenom zadnjih dostupnih podataka ili drugih relevantnih izvora informacija. Ciljne vrijednosti za zajedničke pokazatelje rezultata utvrđuju se u apsolutnim vrijednostima ili kao postotak. Pokazatelji rezultata pojedinih programa i povezane ciljne vrijednosti mogu se izraziti u obliku količine ili kvalitete. Prijavljene vrijednosti za zajedničke pokazatelje rezultata izražavaju se u apsolutnim iznosima.

3.   Referentna vrijednost za zajedničke pokazatelje rezultata i pokazatelje rezultata pojedinih programa za koju su utvrđeni kumulativna kvantificirana etapa za 2024. i ciljna vrijednost za 2029. utvrđuje se primjenom zadnjih dostupnih podataka ili drugih relevantnih izvora informacija. Ciljne vrijednosti za zajedničke pokazatelje rezultata utvrđuju se u apsolutnim vrijednostima ili kao postotak. Pokazatelji rezultata pojedinih programa i povezane ciljne vrijednosti mogu se izraziti u obliku količine ili kvalitete. Prijavljene vrijednosti za zajedničke pokazatelje rezultata izražavaju se u apsolutnim iznosima.

4.   
  Podaci
  o pokazateljima za sudionike šalju se samo kad su dostupni svi podaci koji se zahtijevaju u točki (1a) Priloga I., a koji se odnose na tog sudionika.

4.   
  Podaci
  o pokazateljima za sudionike šalju se samo kad su dostupni svi podaci koji se zahtijevaju u točki (1a) Priloga I., a koji se odnose na tog sudionika.

4a.
     
  Podaci iz stavka 3. obuhvaćaju procjenu rodnog učinka kako bi se pratila provedba programa ESF-a plus u odnosu na rodnu ravnopravnost, raščlanjenu po spolu.

5.   Ako su podaci dostupni u registrima ili jednakovrijednim izvorima podataka, države članice
  omogućavaju
  upravljačkim tijelima i drugim tijelima zaduženima za prikupljanje podataka koji su potrebni za praćenje i evaluaciju opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem da prikupe te podatke iz registara podataka ili jednakovrijednih izvora, u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkama (c) i (e) Uredbe (EU) 2016/679.

5.   Ako su podaci dostupni u registrima ili jednakovrijednim izvorima podataka, države članice
  mogu omogućiti
  upravljačkim tijelima i drugim tijelima zaduženima za prikupljanje podataka koji su potrebni za praćenje i evaluaciju opće potpore tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem da prikupe te podatke iz registara podataka ili jednakovrijednih izvora, u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkama (c) i (e) Uredbe (EU) 2016/679.

6.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 38. radi izmjene pokazatelja iz Priloga I. ako se to smatra potrebnim za osiguranje djelotvorne procjene napretka u provedbi programa.

6.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 38. radi izmjene pokazatelja iz Priloga I.
  i II.a
  ako se to smatra potrebnim za osiguranje djelotvorne procjene napretka u provedbi programa.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17.

Članak 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 17. | Članak 17. |
| Načela | Načela |
| 1.   Potpora ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice može se upotrijebiti samo kao potpora za podjelu hrane i robe koje su u skladu s pravom Unije o sigurnosti potrošačkih proizvoda. | 1.   Potpora ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice može se upotrijebiti samo kao potpora za podjelu hrane i robe koje su u skladu s pravom Unije o sigurnosti potrošačkih proizvoda. |
| 2.   Države članice i korisnici biraju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć na temelju objektivnih kriterija povezanih s potrebama najpotrebitijih osoba. U kriterijima za odabir prehrambenih proizvoda, i prema potrebi robe, također se uzimaju u obzir klimatski aspekti i aspekti zaštite okoliša, posebno u pogledu smanjenja rasipanja hrane. Prema potrebi, odabir vrsta prehrambenih proizvoda koji će se dijeliti provodi se uzimajući u obzir njihov doprinos uravnoteženoj prehrani najpotrebitijih osoba. | 2.   Države članice i korisnici biraju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć na temelju objektivnih kriterija povezanih s potrebama najpotrebitijih osoba. U kriterijima za odabir prehrambenih proizvoda, i prema potrebi robe, također se uzimaju u obzir klimatski aspekti i aspekti zaštite okoliša, posebno u pogledu smanjenja rasipanja hrane
  i plastike za jednokratnu upotrebu
  . Prema potrebi, odabir vrsta prehrambenih proizvoda koji će se dijeliti provodi se uzimajući u obzir njihov doprinos uravnoteženoj prehrani najpotrebitijih osoba. |
| Hrana i/ili osnovna materijalna pomoć može se pružiti izravno najpotrebitijim osobama ili neizravno putem elektroničkih vaučera ili kartica, pod uvjetom da se mogu iskoristiti samo za hranu i/ili materijalnu pomoć kako je utvrđeno u članku 2. stavku 3. | Hrana i/ili osnovna materijalna pomoć može se pružiti izravno najpotrebitijim osobama ili neizravno putem elektroničkih vaučera ili kartica, pod uvjetom da se mogu iskoristiti samo za hranu i/ili materijalnu pomoć kako je utvrđeno u članku 2. stavku 3.
  te da se njima ne zamjenjuje nikakva postojeća socijalna naknada. |
| Hrana za najpotrebitije može se pribaviti od korištenja, prerade ili prodaje proizvoda koji su prodani u skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013, pod uvjetom da je to ekonomski najpovoljniji odabir i da nepotrebno ne odgađa isporuku prehrambenih proizvoda najpotrebitijima. | Hrana za najpotrebitije može se pribaviti od korištenja, prerade ili prodaje proizvoda koji su prodani u skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013, pod uvjetom da je to ekonomski najpovoljniji odabir i da nepotrebno ne odgađa isporuku prehrambenih proizvoda najpotrebitijima. |
| Bilo koja količina koja proizlazi iz takve transakcije iskorištava se u korist najpotrebitijih osoba, uz količinu koja je već na raspolaganju u okviru programa. | Bilo koja količina koja proizlazi iz takve transakcije iskorištava se u korist najpotrebitijih osoba, uz količinu koja je već na raspolaganju u okviru programa. |
| 3.   Komisija i države članice osiguravaju da se pomoći pruženom u okviru potpore ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice poštuje dostojanstvo i sprječava stigmatizacija najpotrebitijih osoba. | 3.   Komisija i države članice osiguravaju da se pomoći pruženom u okviru potpore ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice poštuje dostojanstvo i sprječava stigmatizacija najpotrebitijih osoba. |
| 4.   
  Osim isporuke
  hrane i/ili materijalne pomoći
  , pomoć se može odnositi na upućivanje
  nadležnim službama i 
  druge popratne mjere
  kojima je cilj socijalna uključenost najpotrebitijih osoba. | 4.   
  Isporuka
  hrane i/ili materijalne pomoći
  dopunjuje se upućivanjem
  nadležnim službama i 
  drugim popratnim mjerama
  kojima je cilj socijalna uključenost najpotrebitijih osoba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 17.

Članak 17.

Načela

Načela

1.   Potpora ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice može se upotrijebiti samo kao potpora za podjelu hrane i robe koje su u skladu s pravom Unije o sigurnosti potrošačkih proizvoda.

1.   Potpora ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice može se upotrijebiti samo kao potpora za podjelu hrane i robe koje su u skladu s pravom Unije o sigurnosti potrošačkih proizvoda.

2.   Države članice i korisnici biraju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć na temelju objektivnih kriterija povezanih s potrebama najpotrebitijih osoba. U kriterijima za odabir prehrambenih proizvoda, i prema potrebi robe, također se uzimaju u obzir klimatski aspekti i aspekti zaštite okoliša, posebno u pogledu smanjenja rasipanja hrane. Prema potrebi, odabir vrsta prehrambenih proizvoda koji će se dijeliti provodi se uzimajući u obzir njihov doprinos uravnoteženoj prehrani najpotrebitijih osoba.

2.   Države članice i korisnici biraju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć na temelju objektivnih kriterija povezanih s potrebama najpotrebitijih osoba. U kriterijima za odabir prehrambenih proizvoda, i prema potrebi robe, također se uzimaju u obzir klimatski aspekti i aspekti zaštite okoliša, posebno u pogledu smanjenja rasipanja hrane
  i plastike za jednokratnu upotrebu
  . Prema potrebi, odabir vrsta prehrambenih proizvoda koji će se dijeliti provodi se uzimajući u obzir njihov doprinos uravnoteženoj prehrani najpotrebitijih osoba.

Hrana i/ili osnovna materijalna pomoć može se pružiti izravno najpotrebitijim osobama ili neizravno putem elektroničkih vaučera ili kartica, pod uvjetom da se mogu iskoristiti samo za hranu i/ili materijalnu pomoć kako je utvrđeno u članku 2. stavku 3.

Hrana i/ili osnovna materijalna pomoć može se pružiti izravno najpotrebitijim osobama ili neizravno putem elektroničkih vaučera ili kartica, pod uvjetom da se mogu iskoristiti samo za hranu i/ili materijalnu pomoć kako je utvrđeno u članku 2. stavku 3.
  te da se njima ne zamjenjuje nikakva postojeća socijalna naknada.

te da se njima ne zamjenjuje nikakva postojeća socijalna naknada.

Hrana za najpotrebitije može se pribaviti od korištenja, prerade ili prodaje proizvoda koji su prodani u skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013, pod uvjetom da je to ekonomski najpovoljniji odabir i da nepotrebno ne odgađa isporuku prehrambenih proizvoda najpotrebitijima.

Hrana za najpotrebitije može se pribaviti od korištenja, prerade ili prodaje proizvoda koji su prodani u skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013, pod uvjetom da je to ekonomski najpovoljniji odabir i da nepotrebno ne odgađa isporuku prehrambenih proizvoda najpotrebitijima.

Bilo koja količina koja proizlazi iz takve transakcije iskorištava se u korist najpotrebitijih osoba, uz količinu koja je već na raspolaganju u okviru programa.

Bilo koja količina koja proizlazi iz takve transakcije iskorištava se u korist najpotrebitijih osoba, uz količinu koja je već na raspolaganju u okviru programa.

3.   Komisija i države članice osiguravaju da se pomoći pruženom u okviru potpore ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice poštuje dostojanstvo i sprječava stigmatizacija najpotrebitijih osoba.

3.   Komisija i države članice osiguravaju da se pomoći pruženom u okviru potpore ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice poštuje dostojanstvo i sprječava stigmatizacija najpotrebitijih osoba.

4.   
  Osim isporuke
  hrane i/ili materijalne pomoći
  , pomoć se može odnositi na upućivanje
  nadležnim službama i 
  druge popratne mjere
  kojima je cilj socijalna uključenost najpotrebitijih osoba.

4.   
  Isporuka
  hrane i/ili materijalne pomoći
  dopunjuje se upućivanjem
  nadležnim službama i 
  drugim popratnim mjerama
  kojima je cilj socijalna uključenost najpotrebitijih osoba.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20.

Članak 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 20. | Članak 20. |
| Prihvatljivost troškova | Prihvatljivost troškova |
| 1.   Prihvatljivi su troškovi potpore ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice: | 1.   Prihvatljivi su troškovi potpore ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice: |
| (a) | troškovi nabave hrane i/ili osnovne materijalne pomoći, uključujući troškove povezane s prijevozom hrane i/ili osnovne materijalne pomoći korisnicima koji isporučuju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć primateljima pomoći; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 20.

Članak 20.

Prihvatljivost troškova

Prihvatljivost troškova

1.   Prihvatljivi su troškovi potpore ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice:

1.   Prihvatljivi su troškovi potpore ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice:

(a)

troškovi nabave hrane i/ili osnovne materijalne pomoći, uključujući troškove povezane s prijevozom hrane i/ili osnovne materijalne pomoći korisnicima koji isporučuju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć primateljima pomoći;

| (a) | troškovi nabave hrane i/ili osnovne materijalne pomoći, uključujući troškove povezane s prijevozom hrane i/ili osnovne materijalne pomoći korisnicima koji isporučuju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć primateljima pomoći; |
| --- | --- |

(a)

troškovi nabave hrane i/ili osnovne materijalne pomoći, uključujući troškove povezane s prijevozom hrane i/ili osnovne materijalne pomoći korisnicima koji isporučuju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć primateljima pomoći;

| (b) | ako prijevoz hrane i/ili osnovne materijalne pomoći korisnicima koji ih dijele primateljima pomoći nije obuhvaćen točkom (a), troškovi koje snosi tijelo za nabavu povezani s prijevozom hrane i/ili materijalne pomoći do skladišta i/ili korisnikâ i troškovi skladištenja po paušalnoj stopi od 1 % troškova iz točke (a) ili, u propisno opravdanim slučajevima, troškovi koji su stvarno nastali i plaćeni; |
| --- | --- |

(b)

ako prijevoz hrane i/ili osnovne materijalne pomoći korisnicima koji ih dijele primateljima pomoći nije obuhvaćen točkom (a), troškovi koje snosi tijelo za nabavu povezani s prijevozom hrane i/ili materijalne pomoći do skladišta i/ili korisnikâ i troškovi skladištenja po paušalnoj stopi od 1 % troškova iz točke (a) ili, u propisno opravdanim slučajevima, troškovi koji su stvarno nastali i plaćeni;

| (b) | ako prijevoz hrane i/ili osnovne materijalne pomoći korisnicima koji ih dijele primateljima pomoći nije obuhvaćen točkom (a), troškovi koje snosi tijelo za nabavu povezani s prijevozom hrane i/ili materijalne pomoći do skladišta i/ili korisnikâ i troškovi skladištenja po paušalnoj stopi od 1 % troškova iz točke (a) ili, u propisno opravdanim slučajevima, troškovi koji su stvarno nastali i plaćeni; |
| --- | --- |

(b)

ako prijevoz hrane i/ili osnovne materijalne pomoći korisnicima koji ih dijele primateljima pomoći nije obuhvaćen točkom (a), troškovi koje snosi tijelo za nabavu povezani s prijevozom hrane i/ili materijalne pomoći do skladišta i/ili korisnikâ i troškovi skladištenja po paušalnoj stopi od 1 % troškova iz točke (a) ili, u propisno opravdanim slučajevima, troškovi koji su stvarno nastali i plaćeni;

| (c) | troškovi administracije, prijevoza i skladištenja koje snose korisnici uključeni u podjelu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći najpotrebitijima po paušalnoj stopi od 5 % troškova iz točke (a); ili 5 % vrijednosti prodanih prehrambenih proizvoda u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

(c)

troškovi administracije, prijevoza i skladištenja koje snose korisnici uključeni u podjelu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći najpotrebitijima po paušalnoj stopi od 5 % troškova iz točke (a); ili 5 % vrijednosti prodanih prehrambenih proizvoda u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1308/2013;

| (c) | troškovi administracije, prijevoza i skladištenja koje snose korisnici uključeni u podjelu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći najpotrebitijima po paušalnoj stopi od 5 % troškova iz točke (a); ili 5 % vrijednosti prodanih prehrambenih proizvoda u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

(c)

troškovi administracije, prijevoza i skladištenja koje snose korisnici uključeni u podjelu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći najpotrebitijima po paušalnoj stopi od 5 % troškova iz točke (a); ili 5 % vrijednosti prodanih prehrambenih proizvoda u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1308/2013;

| (d) | troškovi prikupljanja, prijevoza, skladištenja i podjele donacija u hrani te izravno povezanih aktivnosti podizanja razine osviještenosti; |
| --- | --- |

(d)

troškovi prikupljanja, prijevoza, skladištenja i podjele donacija u hrani te izravno povezanih aktivnosti podizanja razine osviještenosti;

| (d) | troškovi prikupljanja, prijevoza, skladištenja i podjele donacija u hrani te izravno povezanih aktivnosti podizanja razine osviještenosti; |
| --- | --- |

(d)

troškovi prikupljanja, prijevoza, skladištenja i podjele donacija u hrani te izravno povezanih aktivnosti podizanja razine osviještenosti;

| (e) | troškovi popratnih mjera koje poduzimaju korisnici ili koje se poduzimaju u njihovo ime i koje prijavljuju korisnici koji isporučuju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć najpotrebitijim osobama po paušalnoj stopi od
  5 %
  troškova iz točke (a). |
| --- | --- |

(e)

troškovi popratnih mjera koje poduzimaju korisnici ili koje se poduzimaju u njihovo ime i koje prijavljuju korisnici koji isporučuju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć najpotrebitijim osobama po paušalnoj stopi od
  5 %
  troškova iz točke (a).

5 %

| (e) | troškovi popratnih mjera koje poduzimaju korisnici ili koje se poduzimaju u njihovo ime i koje prijavljuju korisnici koji isporučuju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć najpotrebitijim osobama po paušalnoj stopi od
  5,5  %
  troškova iz točke (a). |
| --- | --- |

(e)

troškovi popratnih mjera koje poduzimaju korisnici ili koje se poduzimaju u njihovo ime i koje prijavljuju korisnici koji isporučuju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć najpotrebitijim osobama po paušalnoj stopi od
  5,5  %
  troškova iz točke (a).

5,5  %

2.   Smanjenje prihvatljivih troškova iz stavka 1. točke (a) jer tijelo odgovorno za nabavu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći nije poštovalo primjenjivo pravo ne dovodi do smanjenja prihvatljivih troškova iz stavka 1. točaka (c) i (e).

2.   Smanjenje prihvatljivih troškova iz stavka 1. točke (a) jer tijelo odgovorno za nabavu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći nije poštovalo primjenjivo pravo ne dovodi do smanjenja prihvatljivih troškova iz stavka 1. točaka (c) i (e).

3.   Sljedeći troškovi nisu prihvatljivi:

3.   Sljedeći troškovi nisu prihvatljivi:

| (a) | kamata na dug; |
| --- | --- |

(a)

kamata na dug;

| (a) | kamata na dug; |
| --- | --- |

(a)

kamata na dug;

| (b) | pružanje
  infrastrukture; |
| --- | --- |

(b)

pružanje
  infrastrukture;

pružanje

| (b) | kupnja
  infrastrukture; |
| --- | --- |

(b)

kupnja
  infrastrukture;

kupnja

| (c) | troškovi rabljene robe. |
| --- | --- |

(c)

troškovi rabljene robe.

| (c) | troškovi rabljene robe
  smanjene kvalitete
  . |
| --- | --- |

(c)

troškovi rabljene robe
  smanjene kvalitete
  .

smanjene kvalitete

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21.

Članak 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 21. | Članak 21. |
| Pokazatelji i izvješćivanje | Pokazatelji i izvješćivanje |
| 1.   U prioritetima za suzbijanje materijalne oskudice primjenjuju se zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako je utvrđeno u Prilogu II. ovoj Uredbi radi praćenja napretka u provedbi. Za te se programe mogu primijeniti i pokazatelji karakteristični za pojedine programe. | 1.   U prioritetima za suzbijanje materijalne oskudice primjenjuju se zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako je utvrđeno u Prilogu II. ovoj Uredbi radi praćenja napretka u provedbi. Za te se programe mogu primijeniti i pokazatelji karakteristični za pojedine programe. |
| 2.   Utvrđuju se referentne vrijednosti za zajedničke pokazatelje rezultata i pokazatelje rezultata pojedinih programa. | 2.   Utvrđuju se referentne vrijednosti za zajedničke pokazatelje rezultata i pokazatelje rezultata pojedinih programa.
  Zahtjevi u pogledu izvješćivanja moraju biti što je moguće jednostavniji. |
| 3.   Do 30. lipnja 2025. i 30. lipnja 2028. upravljačka tijela izvješćuju Komisiju o rezultatima strukturirane ankete među primateljima pomoći koja je provedena u prethodnoj godini. Ta anketa temelji se na predlošku koji utvrđuje Komisija putem provedbenog akta. | 3.   Do 30. lipnja 2025. i 30. lipnja 2028. upravljačka tijela izvješćuju Komisiju o rezultatima strukturirane
  anonimne
  ankete među
  krajnjim
  primateljima pomoći koja je provedena u prethodnoj godini
  , uz stavljanje naglaska na njihove životne uvjete i prirodu njihove materijalne oskudice
  . Ta anketa temelji se na predlošku koji utvrđuje Komisija putem provedbenog akta. |
| 4.   Komisija donosi provedbeni akt kojim se uspostavlja predložak za strukturiranu anketu primatelja pomoći u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 39. stavka 2. radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka. | 4.   Komisija donosi provedbeni akt kojim se uspostavlja predložak za strukturiranu anketu
  krajnjih
  primatelja pomoći u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 39. stavka 2. radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka. |
| 5.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 38. radi izmjene pokazatelja iz Priloga II. ako se to smatra potrebnim za osiguravanje djelotvorne procjene napretka u provedbi programa. | 5.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 38. radi izmjene pokazatelja iz Priloga II. ako se to smatra potrebnim za osiguravanje djelotvorne procjene napretka u provedbi programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 21.

Članak 21.

Pokazatelji i izvješćivanje

Pokazatelji i izvješćivanje

1.   U prioritetima za suzbijanje materijalne oskudice primjenjuju se zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako je utvrđeno u Prilogu II. ovoj Uredbi radi praćenja napretka u provedbi. Za te se programe mogu primijeniti i pokazatelji karakteristični za pojedine programe.

1.   U prioritetima za suzbijanje materijalne oskudice primjenjuju se zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako je utvrđeno u Prilogu II. ovoj Uredbi radi praćenja napretka u provedbi. Za te se programe mogu primijeniti i pokazatelji karakteristični za pojedine programe.

2.   Utvrđuju se referentne vrijednosti za zajedničke pokazatelje rezultata i pokazatelje rezultata pojedinih programa.

2.   Utvrđuju se referentne vrijednosti za zajedničke pokazatelje rezultata i pokazatelje rezultata pojedinih programa.
  Zahtjevi u pogledu izvješćivanja moraju biti što je moguće jednostavniji.

3.   Do 30. lipnja 2025. i 30. lipnja 2028. upravljačka tijela izvješćuju Komisiju o rezultatima strukturirane ankete među primateljima pomoći koja je provedena u prethodnoj godini. Ta anketa temelji se na predlošku koji utvrđuje Komisija putem provedbenog akta.

3.   Do 30. lipnja 2025. i 30. lipnja 2028. upravljačka tijela izvješćuju Komisiju o rezultatima strukturirane
  anonimne
  ankete među
  krajnjim
  primateljima pomoći koja je provedena u prethodnoj godini
  , uz stavljanje naglaska na njihove životne uvjete i prirodu njihove materijalne oskudice
  . Ta anketa temelji se na predlošku koji utvrđuje Komisija putem provedbenog akta.

4.   Komisija donosi provedbeni akt kojim se uspostavlja predložak za strukturiranu anketu primatelja pomoći u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 39. stavka 2. radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka.

4.   Komisija donosi provedbeni akt kojim se uspostavlja predložak za strukturiranu anketu
  krajnjih
  primatelja pomoći u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 39. stavka 2. radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka.

5.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 38. radi izmjene pokazatelja iz Priloga II. ako se to smatra potrebnim za osiguravanje djelotvorne procjene napretka u provedbi programa.

5.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 38. radi izmjene pokazatelja iz Priloga II. ako se to smatra potrebnim za osiguravanje djelotvorne procjene napretka u provedbi programa.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1.

Članak 22. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Revizija operacije može obuhvatiti sve faze njezine provedbe i sve razine lanca distribucije, uz jedinu iznimku kontrole stvarnih primatelja pomoći, osim ako se u procjeni rizika ne utvrdi poseban rizik od nepravilnosti ili prijevare. | Revizija operacije može obuhvatiti sve faze njezine provedbe i sve razine lanca distribucije, uz jedinu iznimku kontrole stvarnih primatelja pomoći, osim ako se u procjeni rizika ne utvrdi poseban rizik od nepravilnosti ili prijevare.
  Revizija operacija uključuje više kontrola u ranim fazama provedbe kako bi se u slučaju rizika od prijevara sredstva mogla preusmjeriti na druge projekte. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Revizija operacije može obuhvatiti sve faze njezine provedbe i sve razine lanca distribucije, uz jedinu iznimku kontrole stvarnih primatelja pomoći, osim ako se u procjeni rizika ne utvrdi poseban rizik od nepravilnosti ili prijevare.

Revizija operacije može obuhvatiti sve faze njezine provedbe i sve razine lanca distribucije, uz jedinu iznimku kontrole stvarnih primatelja pomoći, osim ako se u procjeni rizika ne utvrdi poseban rizik od nepravilnosti ili prijevare.
  Revizija operacija uključuje više kontrola u ranim fazama provedbe kako bi se u slučaju rizika od prijevara sredstva mogla preusmjeriti na druge projekte.

Revizija operacija uključuje više kontrola u ranim fazama provedbe kako bi se u slučaju rizika od prijevara sredstva mogla preusmjeriti na druge projekte.

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23.

Članak 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 23. | Članak 23. |
| Operativni ciljevi | Operativni ciljevi |
| Tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije ima sljedeće operativne ciljeve: | Tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije ima sljedeće operativne ciljeve: |
| a) | razviti kvalitetno komparativno analitičko znanje kako bi se osiguralo da se politike kojima se postižu posebni ciljevi iz članka 4. temelje na čvrstim dokazima i relevantni su za potrebe, izazove i uvjete u pridruženim zemljama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 23.

Članak 23.

Operativni ciljevi

Operativni ciljevi

Tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije ima sljedeće operativne ciljeve:

Tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije ima sljedeće operativne ciljeve:

a)

razviti kvalitetno komparativno analitičko znanje kako bi se osiguralo da se politike kojima se postižu posebni ciljevi iz članka 4. temelje na čvrstim dokazima i relevantni su za potrebe, izazove i uvjete u pridruženim zemljama;

| (a) | razviti kvalitetno komparativno analitičko znanje kako bi se osiguralo da se politike kojima se postižu posebni ciljevi iz članka 4. temelje na čvrstim dokazima i relevantni su za potrebe, izazove i uvjete u pridruženim zemljama; |
| --- | --- |

(a)

razviti kvalitetno komparativno analitičko znanje kako bi se osiguralo da se politike kojima se postižu posebni ciljevi iz članka 4. temelje na čvrstim dokazima i relevantni su za potrebe, izazove i uvjete u pridruženim zemljama;

| b) | olakšati djelotvorno i uključivo dijeljenje informacija, uzajamno učenje, istorazinske ocjene i dijalog o politikama u područjima iz članka 4. kako bi se pridruženim zemljama pomoglo u poduzimanju odgovarajućih mjera politike; |
| --- | --- |

b)

olakšati djelotvorno i uključivo dijeljenje informacija, uzajamno učenje, istorazinske ocjene i dijalog o politikama u područjima iz članka 4. kako bi se pridruženim zemljama pomoglo u poduzimanju odgovarajućih mjera politike;

| (b) | olakšati djelotvorno i uključivo dijeljenje informacija, uzajamno učenje, istorazinske ocjene i dijalog o politikama u područjima iz članka 4. kako bi se pridruženim zemljama pomoglo u poduzimanju odgovarajućih mjera politike; |
| --- | --- |

(b)

olakšati djelotvorno i uključivo dijeljenje informacija, uzajamno učenje, istorazinske ocjene i dijalog o politikama u područjima iz članka 4. kako bi se pridruženim zemljama pomoglo u poduzimanju odgovarajućih mjera politike;

| c) | podupirati socijalne eksperimente u područjima iz članka 4. i izgraditi kapacitet dionika za provedbu, transfer ili unaprjeđenje ispitanih inovacija u području socijalne politike; |
| --- | --- |

c)

podupirati socijalne eksperimente u područjima iz članka 4. i izgraditi kapacitet dionika za provedbu, transfer ili unaprjeđenje ispitanih inovacija u području socijalne politike;

| (c) | podupirati socijalne eksperimente u područjima iz članka 4. i izgraditi kapacitet dionika za
  pripremu, osmišljavanje i
  provedbu, transfer ili unaprjeđenje ispitanih inovacija u području socijalne politike
  s posebnim fokusom na promicanje i širenje lokalnih projekata koje razvijaju gradovi, lokalna i regionalna tijela, socijalni partneri, organizacije civilnog društva i socioekonomski akteri u području prihvata i socijalne uključenosti te integracije državljana trećih zemalja
  ; |
| --- | --- |

(c)

podupirati socijalne eksperimente u područjima iz članka 4. i izgraditi kapacitet dionika za
  pripremu, osmišljavanje i
  provedbu, transfer ili unaprjeđenje ispitanih inovacija u području socijalne politike
  s posebnim fokusom na promicanje i širenje lokalnih projekata koje razvijaju gradovi, lokalna i regionalna tijela, socijalni partneri, organizacije civilnog društva i socioekonomski akteri u području prihvata i socijalne uključenosti te integracije državljana trećih zemalja
  ;

pripremu, osmišljavanje i

s posebnim fokusom na promicanje i širenje lokalnih projekata koje razvijaju gradovi, lokalna i regionalna tijela, socijalni partneri, organizacije civilnog društva i socioekonomski akteri u području prihvata i socijalne uključenosti te integracije državljana trećih zemalja

| d) | pružiti posebne usluge potpore poslodavcima i tražiteljima zaposlenja radi razvoja integriranog europskog tržišta rada, od pripreme prije zapošljavanja do pomoći nakon zapošljavanja kako bi se popunila slobodna radna mjesta u određenim sektorima, zemljama, pograničnim regijama ili za određene skupine (npr.
  ranjive
  osobe); |
| --- | --- |

d)

pružiti posebne usluge potpore poslodavcima i tražiteljima zaposlenja radi razvoja integriranog europskog tržišta rada, od pripreme prije zapošljavanja do pomoći nakon zapošljavanja kako bi se popunila slobodna radna mjesta u određenim sektorima, zemljama, pograničnim regijama ili za određene skupine (npr.
  ranjive
  osobe);

ranjive

| (d) | razviti i
  pružiti posebne usluge potpore poslodavcima i tražiteljima zaposlenja radi razvoja integriranog europskog tržišta rada, od pripreme prije zapošljavanja do pomoći nakon zapošljavanja kako bi se popunila slobodna radna mjesta u određenim sektorima, zemljama, pograničnim regijama ili za određene skupine (npr. osobe
  u ranjivim situacijama
  ); |
| --- | --- |

(d)

razviti i
  pružiti posebne usluge potpore poslodavcima i tražiteljima zaposlenja radi razvoja integriranog europskog tržišta rada, od pripreme prije zapošljavanja do pomoći nakon zapošljavanja kako bi se popunila slobodna radna mjesta u određenim sektorima, zemljama, pograničnim regijama ili za određene skupine (npr. osobe
  u ranjivim situacijama
  );

razviti i

u ranjivim situacijama

| (da) | podupirati prekogranična partnerstva između javnih službi za zapošljavanje, civilnog društva i socijalnih partnera radi promicanja prekograničnog tržišta rada i prekogranične mobilnosti s adekvatnim uvjetima; |
| --- | --- |

(da)

(da)

podupirati prekogranična partnerstva između javnih službi za zapošljavanje, civilnog društva i socijalnih partnera radi promicanja prekograničnog tržišta rada i prekogranične mobilnosti s adekvatnim uvjetima;

podupirati prekogranična partnerstva između javnih službi za zapošljavanje, civilnog društva i socijalnih partnera radi promicanja prekograničnog tržišta rada i prekogranične mobilnosti s adekvatnim uvjetima;

| (db) | podupirati pružanje usluga EURES-a za pronalaženje te kvalitetno i održivo zapošljavanje radnika uravnoteženjem ponude i potražnje radnih mjesta, uključujući prekograničnim partnerstvima; |
| --- | --- |

(db)

(db)

podupirati pružanje usluga EURES-a za pronalaženje te kvalitetno i održivo zapošljavanje radnika uravnoteženjem ponude i potražnje radnih mjesta, uključujući prekograničnim partnerstvima;

podupirati pružanje usluga EURES-a za pronalaženje te kvalitetno i održivo zapošljavanje radnika uravnoteženjem ponude i potražnje radnih mjesta, uključujući prekograničnim partnerstvima;

| (dc) | olakšati dobrovoljnu geografsku mobilnost radnika s adekvatnim socijalnim uvjetima i povećati prilike za zapošljavanje razvojem visokokvalitetnih i uključivih tržišta rada u Uniji koja su otvorena i pristupačna svima, poštujući pritom prava radnika diljem Unije; |
| --- | --- |

(dc)

(dc)

olakšati dobrovoljnu geografsku mobilnost radnika s adekvatnim socijalnim uvjetima i povećati prilike za zapošljavanje razvojem visokokvalitetnih i uključivih tržišta rada u Uniji koja su otvorena i pristupačna svima, poštujući pritom prava radnika diljem Unije;

olakšati dobrovoljnu geografsku mobilnost radnika s adekvatnim socijalnim uvjetima i povećati prilike za zapošljavanje razvojem visokokvalitetnih i uključivih tržišta rada u Uniji koja su otvorena i pristupačna svima, poštujući pritom prava radnika diljem Unije;

| e) | podupirati razvoj tržišnog ekosustava povezanog s pružanjem mikrofinanciranja za mikropoduzeća u fazama osnivanja i razvoja, posebice onih koja zapošljavaju
  ranjive
  osobe; |
| --- | --- |

e)

podupirati razvoj tržišnog ekosustava povezanog s pružanjem mikrofinanciranja za mikropoduzeća u fazama osnivanja i razvoja, posebice onih koja zapošljavaju
  ranjive
  osobe;

ranjive

| (e) | podupirati razvoj tržišnog ekosustava povezanog s pružanjem mikrofinanciranja
  , kao i njegove dostupnosti i pristupačnosti
  za mikropoduzeća
  , poduzeća socijalne ekonomije i ranjive osoba
  u fazama osnivanja i razvoja, posebice onih koja zapošljavaju osobe
  u ranjivim situacijama, uključujući skupine u nepovoljnom položaju
  ; |
| --- | --- |

(e)

podupirati razvoj tržišnog ekosustava povezanog s pružanjem mikrofinanciranja
  , kao i njegove dostupnosti i pristupačnosti
  za mikropoduzeća
  , poduzeća socijalne ekonomije i ranjive osoba
  u fazama osnivanja i razvoja, posebice onih koja zapošljavaju osobe
  u ranjivim situacijama, uključujući skupine u nepovoljnom položaju
  ;

, kao i njegove dostupnosti i pristupačnosti

, poduzeća socijalne ekonomije i ranjive osoba

u ranjivim situacijama, uključujući skupine u nepovoljnom položaju

| f) | podupirati umrežavanje na razini Unije i dijalog među relevantnim dionicima u područjima iz članka 4. te pridonijeti izgradnji institucijskog kapaciteta
  tih
  dionika, uključujući javne službe za zapošljavanje, ustanove socijalne sigurnosti, ustanove za mikrofinanciranje i ustanove koje pružaju financijska sredstva
  socijalnim
  poduzećima i socijalnoj ekonomiji; |
| --- | --- |

f)

podupirati umrežavanje na razini Unije i dijalog među relevantnim dionicima u područjima iz članka 4. te pridonijeti izgradnji institucijskog kapaciteta
  tih
  dionika, uključujući javne službe za zapošljavanje, ustanove socijalne sigurnosti, ustanove za mikrofinanciranje i ustanove koje pružaju financijska sredstva
  socijalnim
  poduzećima i socijalnoj ekonomiji;

tih

socijalnim

| (f) | podupirati umrežavanje na razini Unije i dijalog među relevantnim dionicima u područjima iz članka 4. te pridonijeti izgradnji institucijskog kapaciteta
  uključenih
  dionika, uključujući javne službe za zapošljavanje, ustanove socijalne sigurnosti,
  civilno društvo,
  ustanove za mikrofinanciranje i ustanove koje pružaju financijska sredstva poduzećima
  socijalne ekonomije
  i socijalnoj ekonomiji; |
| --- | --- |

(f)

podupirati umrežavanje na razini Unije i dijalog među relevantnim dionicima u područjima iz članka 4. te pridonijeti izgradnji institucijskog kapaciteta
  uključenih
  dionika, uključujući javne službe za zapošljavanje, ustanove socijalne sigurnosti,
  civilno društvo,
  ustanove za mikrofinanciranje i ustanove koje pružaju financijska sredstva poduzećima
  socijalne ekonomije
  i socijalnoj ekonomiji;

uključenih

civilno društvo,

socijalne ekonomije

| g) | podupirati razvoj
  socijalnih
  poduzeća i nastajanje tržišta za socijalna ulaganja, olakšati javne i privatne interakcije i sudjelovanje zaklada i filantropskih dionika na tom tržištu; |
| --- | --- |

g)

podupirati razvoj
  socijalnih
  poduzeća i nastajanje tržišta za socijalna ulaganja, olakšati javne i privatne interakcije i sudjelovanje zaklada i filantropskih dionika na tom tržištu;

socijalnih

| (g) | podupirati razvoj poduzeća
  socijalne ekonomije
  i nastajanje tržišta za socijalna ulaganja, olakšati javne i privatne interakcije i sudjelovanje zaklada i filantropskih dionika na tom tržištu; |
| --- | --- |

(g)

podupirati razvoj poduzeća
  socijalne ekonomije
  i nastajanje tržišta za socijalna ulaganja, olakšati javne i privatne interakcije i sudjelovanje zaklada i filantropskih dionika na tom tržištu;

socijalne ekonomije

| h) | pružiti smjernice za razvoj socijalne infrastrukture (uključujući stanovanje, skrb za djecu,
  obrazovanje i osposobljavanje,
  zdravstvenu i 
  dugoročnu
  skrb) koja je potrebna za provedbu europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

h)

pružiti smjernice za razvoj socijalne infrastrukture (uključujući stanovanje, skrb za djecu,
  obrazovanje i osposobljavanje,
  zdravstvenu i 
  dugoročnu
  skrb) koja je potrebna za provedbu europskog stupa socijalnih prava;

obrazovanje i osposobljavanje,

dugoročnu

| (h) | pružiti smjernice za razvoj socijalne infrastrukture (uključujući stanovanje,
  obrazovanje i
  skrb za
  malu
  djecu,
  skrb za starije, zahtjevi u pogledu pristupačnosti i prelazak s institucijske skrbi na obiteljsku skrb ili skrb u zajednici, uključujući zahtjeve u pogledu pristupačnosti za osobe s invaliditetom, obrazovanje i osposobljavanje te skrb za djecu,
  zdravstvenu i 
  dugotrajnu
  skrb) koja je potrebna za provedbu europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

(h)

pružiti smjernice za razvoj socijalne infrastrukture (uključujući stanovanje,
  obrazovanje i
  skrb za
  malu
  djecu,
  skrb za starije, zahtjevi u pogledu pristupačnosti i prelazak s institucijske skrbi na obiteljsku skrb ili skrb u zajednici, uključujući zahtjeve u pogledu pristupačnosti za osobe s invaliditetom, obrazovanje i osposobljavanje te skrb za djecu,
  zdravstvenu i 
  dugotrajnu
  skrb) koja je potrebna za provedbu europskog stupa socijalnih prava;

obrazovanje i

malu

skrb za starije, zahtjevi u pogledu pristupačnosti i prelazak s institucijske skrbi na obiteljsku skrb ili skrb u zajednici, uključujući zahtjeve u pogledu pristupačnosti za osobe s invaliditetom, obrazovanje i osposobljavanje te skrb za djecu,

dugotrajnu

| i) | podupirati transnacionalnu suradnju kako bi se ubrzao prijenos i olakšao razvoj inovativnih rješenja, posebice u područjima zapošljavanja, vještina i socijalne uključenosti diljem Europe; |
| --- | --- |

i)

podupirati transnacionalnu suradnju kako bi se ubrzao prijenos i olakšao razvoj inovativnih rješenja, posebice u područjima zapošljavanja, vještina i socijalne uključenosti diljem Europe;

| (i) | podupirati transnacionalnu suradnju kako bi se ubrzao prijenos i olakšao razvoj inovativnih rješenja, posebice u područjima
  suprotstavljanja siromaštvu,
  zapošljavanja, vještina i socijalne uključenosti diljem Europe; |
| --- | --- |

(i)

podupirati transnacionalnu suradnju kako bi se ubrzao prijenos i olakšao razvoj inovativnih rješenja, posebice u područjima
  suprotstavljanja siromaštvu,
  zapošljavanja, vještina i socijalne uključenosti diljem Europe;

suprotstavljanja siromaštvu,

| j) | podupirati provedbu relevantnih međunarodnih socijalnih standarda i standarda rada u kontekstu iskorištavanja globalizacije i vanjske dimenzije politika Unije u područjima iz članka 4. |
| --- | --- |

j)

podupirati provedbu relevantnih međunarodnih socijalnih standarda i standarda rada u kontekstu iskorištavanja globalizacije i vanjske dimenzije politika Unije u područjima iz članka 4.

| (j) | podupirati provedbu relevantnih međunarodnih socijalnih standarda i standarda rada u kontekstu iskorištavanja globalizacije i vanjske dimenzije politika Unije u područjima iz članka 4. |
| --- | --- |

(j)

podupirati provedbu relevantnih međunarodnih socijalnih standarda i standarda rada u kontekstu iskorištavanja globalizacije i vanjske dimenzije politika Unije u područjima iz članka 4.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23.a (novi)

Članak 23.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 23.a




  Tematska koncentracija i financiranje




  Dio financijske omotnice ESF-a plus za tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije iz članka 5. stavka 4. točke (a) dodjeljuje se tijekom cijelog razdoblja konkretnim ciljevima utvrđenima u članku 4. stavku 2.b u skladu sa sljedećim indikativnim postocima:










  (a) | 55 % za konkretni cilj 1; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 23.a

Tematska koncentracija i financiranje

Dio financijske omotnice ESF-a plus za tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije iz članka 5. stavka 4. točke (a) dodjeljuje se tijekom cijelog razdoblja konkretnim ciljevima utvrđenima u članku 4. stavku 2.b u skladu sa sljedećim indikativnim postocima:

(a)

55 % za konkretni cilj 1;

| (b) | 18 % za konkretni cilj 2; |
| --- | --- |

(b)

18 % za konkretni cilj 2;

| (c) | 18 % za konkretni cilj 3. |
| --- | --- |

(c)

18 % za konkretni cilj 3.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24.

Članak 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 24. | Članak 24. |
| Prihvatljiva djelovanja | Prihvatljiva djelovanja |
| 1.   Samo djelovanja kojima se provode ciljevi navedeni u člancima 3. i 4. prihvatljiva su za financiranje. | 1.   Samo djelovanja kojima se provode ciljevi navedeni u člancima 3. i 4. prihvatljiva su za financiranje. |
| 2.   Tematskim područjem Zapošljavanje i socijalne inovacije mogu se podupirati sljedeće aktivnosti: | 2.   Tematskim područjem Zapošljavanje i socijalne inovacije mogu se podupirati sljedeće aktivnosti: |
| (a) | analitičke aktivnosti, među ostalim u vezi s trećim zemljama, posebice: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 24.

Članak 24.

Prihvatljiva djelovanja

Prihvatljiva djelovanja

1.   Samo djelovanja kojima se provode ciljevi navedeni u člancima 3. i 4. prihvatljiva su za financiranje.

1.   Samo djelovanja kojima se provode ciljevi navedeni u člancima 3. i 4. prihvatljiva su za financiranje.

2.   Tematskim područjem Zapošljavanje i socijalne inovacije mogu se podupirati sljedeće aktivnosti:

2.   Tematskim područjem Zapošljavanje i socijalne inovacije mogu se podupirati sljedeće aktivnosti:

(a)

analitičke aktivnosti, među ostalim u vezi s trećim zemljama, posebice:

| (a) | analitičke aktivnosti, među ostalim u vezi s trećim zemljama, posebice: |
| --- | --- |

(a)

analitičke aktivnosti, među ostalim u vezi s trećim zemljama, posebice:

| | i. | ankete, studije, statistički podaci, metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, pokazatelji, potpora opservatorijima i mjerilima na europskoj razini; |
| --- | --- | --- |

i.

ankete, studije, statistički podaci, metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, pokazatelji, potpora opservatorijima i mjerilima na europskoj razini;

| | i. | ankete, studije, statistički podaci, metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, pokazatelji, potpora opservatorijima i mjerilima na europskoj razini; |
| --- | --- | --- |

i.

ankete, studije, statistički podaci, metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, pokazatelji, potpora opservatorijima i mjerilima na europskoj razini;

| | ii. | socijalni eksperimenti kojima se evaluiraju socijalne inovacije; |
| --- | --- | --- |

ii.

socijalni eksperimenti kojima se evaluiraju socijalne inovacije;

| | ii. | socijalni eksperimenti kojima se evaluiraju socijalne inovacije; |
| --- | --- | --- |

ii.

socijalni eksperimenti kojima se evaluiraju socijalne inovacije;

| | iii. | praćenje i ocjena prijenosa i primjene prava Unije; |
| --- | --- | --- |

iii.

praćenje i ocjena prijenosa i primjene prava Unije;

| | iii. | praćenje i ocjena prijenosa i primjene prava Unije; |
| --- | --- | --- |

iii.

praćenje i ocjena prijenosa i primjene prava Unije;

| (b) | provedba politike, posebice: |
| --- | --- |

(b)

provedba politike, posebice:

| (b) | provedba politike, posebice: |
| --- | --- |

(b)

provedba politike, posebice:

| | i. | prekogranična partnerstva i usluge potpore u prekograničnim regijama; |
| --- | --- | --- |

i.

prekogranična partnerstva i usluge potpore u prekograničnim regijama;

| | i. | prekogranična partnerstva i usluge potpore u prekograničnim regijama; |
| --- | --- | --- |

i.

prekogranična partnerstva i usluge potpore u prekograničnim regijama;

| | ii. | ciljani program mobilnosti radne snage na razini Unije kako bi se popunila slobodna radna mjesta ondje gdje
  su utvrđeni manjkovi
  kandidata na tržištu rada; |
| --- | --- | --- |

ii.

ciljani program mobilnosti radne snage na razini Unije kako bi se popunila slobodna radna mjesta ondje gdje
  su utvrđeni manjkovi
  kandidata na tržištu rada;

su utvrđeni manjkovi

| | ii. | ciljani program mobilnosti radne snage na razini Unije kako bi se popunila slobodna radna mjesta ondje gdje
  je utvrđen manjak
  kandidata na tržištu rada; |
| --- | --- | --- |

ii.

ciljani program mobilnosti radne snage na razini Unije kako bi se popunila slobodna radna mjesta ondje gdje
  je utvrđen manjak
  kandidata na tržištu rada;

je utvrđen manjak

| | iii. | potpora mikrofinanciranju i 
  socijalnim
  poduzećima, među ostalim operacijama mješovitog financiranja kao što su asimetrična podjela rizika ili smanjenje transakcijskih troškova, te potpora razvoju socijalne infrastrukture i vještina; |
| --- | --- | --- |

iii.

potpora mikrofinanciranju i 
  socijalnim
  poduzećima, među ostalim operacijama mješovitog financiranja kao što su asimetrična podjela rizika ili smanjenje transakcijskih troškova, te potpora razvoju socijalne infrastrukture i vještina;

socijalnim

| | iii. | potpora mikrofinanciranju i poduzećima
  socijalne ekonomije
  , među ostalim operacijama mješovitog financiranja kao što su asimetrična podjela rizika ili smanjenje transakcijskih troškova, te potpora razvoju socijalne infrastrukture i vještina; |
| --- | --- | --- |

iii.

potpora mikrofinanciranju i poduzećima
  socijalne ekonomije
  , među ostalim operacijama mješovitog financiranja kao što su asimetrična podjela rizika ili smanjenje transakcijskih troškova, te potpora razvoju socijalne infrastrukture i vještina;

socijalne ekonomije

| | iv. | potpora transnacionalnoj suradnji i partnerstvu kako bi se prenijela i unaprijedila inovativna rješenja; |
| --- | --- | --- |

iv.

potpora transnacionalnoj suradnji i partnerstvu kako bi se prenijela i unaprijedila inovativna rješenja;

| | iv. | potpora transnacionalnoj suradnji i partnerstvu kako bi se prenijela i unaprijedila inovativna rješenja; |
| --- | --- | --- |

iv.

potpora transnacionalnoj suradnji i partnerstvu kako bi se prenijela i unaprijedila inovativna rješenja;

| (c) | izgradnja kapaciteta, posebice: |
| --- | --- |

(c)

izgradnja kapaciteta, posebice:

| (c) | izgradnja kapaciteta, posebice: |
| --- | --- |

(c)

izgradnja kapaciteta, posebice:

| | i. | mreža na razini Unije koje se odnose na područja iz članka 4. stavka 1.; |
| --- | --- | --- |

i.

mreža na razini Unije koje se odnose na područja iz članka 4. stavka 1.;

| | i. | mreža na razini Unije koje se odnose na područja iz članka 4. stavka 1.; |
| --- | --- | --- |

i.

mreža na razini Unije koje se odnose na područja iz članka 4. stavka 1.;

| | ii. | nacionalnih kontaktnih točaka koje pružaju smjernice, informacije i pomoć povezane s provedbom tog tematskog područja; |
| --- | --- | --- |

ii.

nacionalnih kontaktnih točaka koje pružaju smjernice, informacije i pomoć povezane s provedbom tog tematskog područja;

| | ii. | nacionalnih kontaktnih točaka koje pružaju smjernice, informacije i pomoć povezane s provedbom tog tematskog područja; |
| --- | --- | --- |

ii.

nacionalnih kontaktnih točaka koje pružaju smjernice, informacije i pomoć povezane s provedbom tog tematskog područja;

| | iii. | upravnih tijela zemalja sudionica, ustanova socijalne sigurnosti i službi za zapošljavanje odgovornih za promicanje mobilnosti radne snage, ustanova za mikrofinanciranje i ustanova koje pružaju financijska sredstva
  socijalnim
  poduzećima ili drugim akterima u području socijalnih ulaganja te umrežavanja; |
| --- | --- | --- |

iii.

upravnih tijela zemalja sudionica, ustanova socijalne sigurnosti i službi za zapošljavanje odgovornih za promicanje mobilnosti radne snage, ustanova za mikrofinanciranje i ustanova koje pružaju financijska sredstva
  socijalnim
  poduzećima ili drugim akterima u području socijalnih ulaganja te umrežavanja;

socijalnim

| | iii. | upravnih tijela zemalja sudionica, ustanova socijalne sigurnosti i službi za zapošljavanje odgovornih za promicanje mobilnosti radne snage, ustanova za mikrofinanciranje i ustanova koje pružaju financijska sredstva poduzećima
  socijalne ekonomije
  ili drugim akterima u području socijalnih ulaganja te umrežavanja; |
| --- | --- | --- |

iii.

upravnih tijela zemalja sudionica, ustanova socijalne sigurnosti i službi za zapošljavanje odgovornih za promicanje mobilnosti radne snage, ustanova za mikrofinanciranje i ustanova koje pružaju financijska sredstva poduzećima
  socijalne ekonomije
  ili drugim akterima u području socijalnih ulaganja te umrežavanja;

socijalne ekonomije

| | iv. | dionika radi transnacionalne suradnje; |
| --- | --- | --- |

iv.

dionika radi transnacionalne suradnje;

| | iv. | socijalnih partnera i
  dionika radi transnacionalne suradnje; |
| --- | --- | --- |

iv.

socijalnih partnera i
  dionika radi transnacionalne suradnje;

socijalnih partnera i

| (d) | aktivnosti komunikacije i širenja, posebice: |
| --- | --- |

(d)

aktivnosti komunikacije i širenja, posebice:

| (d) | aktivnosti komunikacije i širenja, posebice: |
| --- | --- |

(d)

aktivnosti komunikacije i širenja, posebice:

| | i. | uzajamno učenje razmjenom dobrih praksi, inovativnih pristupa, rezultata analitičkih aktivnosti, istorazinskih ocjena i određivanja mjerila; |
| --- | --- | --- |

i.

uzajamno učenje razmjenom dobrih praksi, inovativnih pristupa, rezultata analitičkih aktivnosti, istorazinskih ocjena i određivanja mjerila;

| | i. | uzajamno učenje razmjenom dobrih praksi, inovativnih pristupa, rezultata analitičkih aktivnosti, istorazinskih ocjena i određivanja mjerila; |
| --- | --- | --- |

i.

uzajamno učenje razmjenom dobrih praksi, inovativnih pristupa, rezultata analitičkih aktivnosti, istorazinskih ocjena i određivanja mjerila;

| | ii. | vodiči, izvješća, informativni materijal i medijska pokrivenost inicijativa povezanih s područjima iz članka 4. stavka 1.; |
| --- | --- | --- |

ii.

vodiči, izvješća, informativni materijal i medijska pokrivenost inicijativa povezanih s područjima iz članka 4. stavka 1.;

| | ii. | vodiči, izvješća, informativni materijal i medijska pokrivenost inicijativa povezanih s područjima iz članka 4. stavka 1.; |
| --- | --- | --- |

ii.

vodiči, izvješća, informativni materijal i medijska pokrivenost inicijativa povezanih s područjima iz članka 4. stavka 1.;

| | iii. | informacijski sustavi kojima se šire dokazi povezani s područjima iz članka 4. stavka 1.; |
| --- | --- | --- |

iii.

informacijski sustavi kojima se šire dokazi povezani s područjima iz članka 4. stavka 1.;

| | iii. | informacijski sustavi kojima se šire dokazi povezani s područjima iz članka 4. stavka 1.; |
| --- | --- | --- |

iii.

informacijski sustavi kojima se šire dokazi povezani s područjima iz članka 4. stavka 1.;

| | iv. | događaji, konferencije i seminari koje organizira predsjedništvo Vijeća
  . |
| --- | --- | --- |

iv.

događaji, konferencije i seminari koje organizira predsjedništvo Vijeća
  .

događaji, konferencije i seminari koje organizira predsjedništvo Vijeća

| | iv. | tehnička i administrativna pomoć za provedbu programa rada, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije, uključujući informatičke sustave
  . |
| --- | --- | --- |

iv.

tehnička i administrativna pomoć za provedbu programa rada, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije, uključujući informatičke sustave
  .

tehnička i administrativna pomoć za provedbu programa rada, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije, uključujući informatičke sustave

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1. – točka b

Članak 25. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili
  svaka
  međunarodna organizacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili
  svaka
  međunarodna organizacija.

svaka

| (b) | svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili
  relevantna
  međunarodna organizacija. |
| --- | --- |

(b)

svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili
  relevantna
  međunarodna organizacija.

relevantna

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25.a (novi)

Članak 25.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 25.a




  Upravljanje





  1.
     
  Komisija se savjetuje s dionicima unutar Unije, a posebno sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva o radnim programima za zapošljavanje i socijalne inovacije, o njihovim prioritetima i strateškom usmjerenju te njihovoj provedbi.






  2.
     
  Komisija uspostavlja potrebne veze s Odborom za zapošljavanje, Odborom za socijalnu zaštitu, Savjetodavnim odborom za sigurnost i zdravlje na radu, skupinom glavnih direktora za industrijske odnose i Savjetodavnim odborom za slobodu kretanja radnika kako bi osigurala da su redovno i na odgovarajući način obavješteni o napretku u provedbi tih programa. Komisija također obavješćuje druge odbore koji se bave politikama, instrumentima i djelovanjima važnima za tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 25.a

Upravljanje

1.
     
  Komisija se savjetuje s dionicima unutar Unije, a posebno sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva o radnim programima za zapošljavanje i socijalne inovacije, o njihovim prioritetima i strateškom usmjerenju te njihovoj provedbi.

2.
     
  Komisija uspostavlja potrebne veze s Odborom za zapošljavanje, Odborom za socijalnu zaštitu, Savjetodavnim odborom za sigurnost i zdravlje na radu, skupinom glavnih direktora za industrijske odnose i Savjetodavnim odborom za slobodu kretanja radnika kako bi osigurala da su redovno i na odgovarajući način obavješteni o napretku u provedbi tih programa. Komisija također obavješćuje druge odbore koji se bave politikama, instrumentima i djelovanjima važnima za tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka -a (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka -a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | potpora strategiji Unije o javnom zdravstvu čiji je cilj:










  i. | pružiti potporu državama članicama u njihovim naporima da zaštite i poboljšaju javno zdravlje i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

potpora strategiji Unije o javnom zdravstvu čiji je cilj:

potpora strategiji Unije o javnom zdravstvu čiji je cilj:

i.

i.

pružiti potporu državama članicama u njihovim naporima da zaštite i poboljšaju javno zdravlje i

pružiti potporu državama članicama u njihovim naporima da zaštite i poboljšaju javno zdravlje i

| ii. | promicati misiju Unije u području zdravlja u skladu s člankom 168. UFEU-a, u kojem se navodi da se u definiranju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava visok stupanj zaštite zdravlja ljudi. |
| --- | --- |

ii.

ii.

promicati misiju Unije u području zdravlja u skladu s člankom 168. UFEU-a, u kojem se navodi da se u definiranju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava visok stupanj zaštite zdravlja ljudi.

promicati misiju Unije u području zdravlja u skladu s člankom 168. UFEU-a, u kojem se navodi da se u definiranju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava visok stupanj zaštite zdravlja ljudi.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka a – uvodni dio

Članak 26. – stavak 2. – točka a – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | jačanje pripravnosti na krizu, upravljanje i odgovor Unije radi
  zaštite građana od
  prekograničnih prijetnji zdravlju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

jačanje pripravnosti na krizu, upravljanje i odgovor Unije radi
  zaštite građana od
  prekograničnih prijetnji zdravlju;

zaštite građana od

| (a) | jačanje pripravnosti na krizu, upravljanje i odgovor Unije radi
  rješavanja
  prekograničnih prijetnji zdravlju; |
| --- | --- |

(a)

jačanje pripravnosti na krizu, upravljanje i odgovor Unije radi
  rješavanja
  prekograničnih prijetnji zdravlju;

rješavanja

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka a – podtočka iv.a (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka a – podtočka iv.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iv.a | dobro osmišljene javnozdravstvene intervencije za smanjenje opterećenja i učinka zaraza i zaraznih bolesti koje je moguće spriječiti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.a

iv.a

dobro osmišljene javnozdravstvene intervencije za smanjenje opterećenja i učinka zaraza i zaraznih bolesti koje je moguće spriječiti;

dobro osmišljene javnozdravstvene intervencije za smanjenje opterećenja i učinka zaraza i zaraznih bolesti koje je moguće spriječiti;

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka a – podtočka iv.b (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka a – podtočka iv.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iv.b | potpora razvoju vještina i alata za učinkovito obavještavanje o rizicima |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.b

iv.b

potpora razvoju vještina i alata za učinkovito obavještavanje o rizicima

potpora razvoju vještina i alata za učinkovito obavještavanje o rizicima

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka i.

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | ulaganje u promicanje zdravlja i prevenciju bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

ulaganje u promicanje zdravlja i prevenciju bolesti;

| i. | ulaganje u promicanje zdravlja i prevenciju bolesti
  , među ostalim kroz zdravstvenu pismenost i obrazovne programe te promicanjem tjelesne aktivnosti
  ; |
| --- | --- |

i.

ulaganje u promicanje zdravlja i prevenciju bolesti
  , među ostalim kroz zdravstvenu pismenost i obrazovne programe te promicanjem tjelesne aktivnosti
  ;

, među ostalim kroz zdravstvenu pismenost i obrazovne programe te promicanjem tjelesne aktivnosti

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka i.a (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka i.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | i.a | ulaganje u ranu dijagnozu i preglede; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.a

i.a

ulaganje u ranu dijagnozu i preglede;

ulaganje u ranu dijagnozu i preglede;

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka ii.

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ii) | potpora digitalnoj transformaciji zdravstva i skrbi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ii)

potpora digitalnoj transformaciji zdravstva i skrbi;

| ii. | potpora digitalnoj transformaciji zdravstva i skrbi
  kojom se odgovara na potrebe i brige pacijenata i građana, osobito uspostavljanjem veza s programima kojima se podupiru medijska pismenost i digitalne vještine
  ; |
| --- | --- |

ii.

potpora digitalnoj transformaciji zdravstva i skrbi
  kojom se odgovara na potrebe i brige pacijenata i građana, osobito uspostavljanjem veza s programima kojima se podupiru medijska pismenost i digitalne vještine
  ;

kojom se odgovara na potrebe i brige pacijenata i građana, osobito uspostavljanjem veza s programima kojima se podupiru medijska pismenost i digitalne vještine

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka ii.a (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka ii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ii.a | potpora razvoju digitalnih javnih usluga u područjima poput zdravstva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.a

ii.a

potpora razvoju digitalnih javnih usluga u područjima poput zdravstva;

potpora razvoju digitalnih javnih usluga u područjima poput zdravstva;

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka ii.b (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka ii.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ii.b | jačanje sigurnosti i kvalitete zdravstvenih informacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.b

ii.b

jačanje sigurnosti i kvalitete zdravstvenih informacija;

jačanje sigurnosti i kvalitete zdravstvenih informacija;

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka ii.

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | potpora razvoju održivog zdravstvenog informacijskog sustava Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

potpora razvoju održivog zdravstvenog informacijskog sustava Unije;

| ii. | potpora razvoju održivog
  , transparentnog i pristupačnog
  zdravstvenog informacijskog sustava Unije
  , uz istodobno osiguravanje zaštite privatnih podataka
  ; |
| --- | --- |

ii.

potpora razvoju održivog
  , transparentnog i pristupačnog
  zdravstvenog informacijskog sustava Unije
  , uz istodobno osiguravanje zaštite privatnih podataka
  ;

, transparentnog i pristupačnog

, uz istodobno osiguravanje zaštite privatnih podataka

(U prijedlogu Komisije brojevi točaka u članku 26. točki /b) nisu točni, dvije točke imaju broj (ii.)).

(U prijedlogu Komisije brojevi točaka u članku 26. točki /b) nisu točni, dvije točke imaju broj (ii.)).

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka iii.

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | potpora državama članicama u prijenosu znanja
  korisnom
  za postupke nacionalnih reformi radi uspostave djelotvornijih, pristupačnijih i 
  otpornijih
  zdravstvenih sustava i boljeg promicanja zdravlja
  te
  prevencije bolesti,
  kojima
  se prije svega rješavaju izazovi utvrđeni u europskom semestru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

potpora državama članicama u prijenosu znanja
  korisnom
  za postupke nacionalnih reformi radi uspostave djelotvornijih, pristupačnijih i 
  otpornijih
  zdravstvenih sustava i boljeg promicanja zdravlja
  te
  prevencije bolesti,
  kojima
  se prije svega rješavaju izazovi utvrđeni u europskom semestru;

korisnom

otpornijih

te

kojima

| iii. | potpora državama članicama u prijenosu znanja
  i provedbi koja je korisna
  za postupke nacionalnih reformi radi uspostave djelotvornijih, pristupačnijih
  , otpornijih, uključivijih
  i 
  pravednijih
  zdravstvenih sustava
  koji su u većoj mjeri nediskriminirajući
  i 
  kojima se suzbijaju socijalne nejednakosti te
  boljeg promicanja zdravlja
  i
  prevencije bolesti,
  čime
  se prije svega rješavaju izazovi utvrđeni u europskom semestru;
  to uključuje i potporu nacionalnim registrima visoke kvalitete koji sadrže usporedive podatke. |
| --- | --- |

iii.

potpora državama članicama u prijenosu znanja
  i provedbi koja je korisna
  za postupke nacionalnih reformi radi uspostave djelotvornijih, pristupačnijih
  , otpornijih, uključivijih
  i 
  pravednijih
  zdravstvenih sustava
  koji su u većoj mjeri nediskriminirajući
  i 
  kojima se suzbijaju socijalne nejednakosti te
  boljeg promicanja zdravlja
  i
  prevencije bolesti,
  čime
  se prije svega rješavaju izazovi utvrđeni u europskom semestru;
  to uključuje i potporu nacionalnim registrima visoke kvalitete koji sadrže usporedive podatke.

i provedbi koja je korisna

, otpornijih, uključivijih

pravednijih

koji su u većoj mjeri nediskriminirajući

kojima se suzbijaju socijalne nejednakosti te

i

čime

to uključuje i potporu nacionalnim registrima visoke kvalitete koji sadrže usporedive podatke.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka iv.a (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka iv.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iv.a | potpora prijelazu na skrb usmjerenu na osobe, zdravstvene i socijalne usluge u blizini te integriranu skrb u zajednici, osobito promicanjem organizacijskih modela utemeljenih na međustrukovnom timskom radu i umrežavanju raznih dionika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.a

iv.a

potpora prijelazu na skrb usmjerenu na osobe, zdravstvene i socijalne usluge u blizini te integriranu skrb u zajednici, osobito promicanjem organizacijskih modela utemeljenih na međustrukovnom timskom radu i umrežavanju raznih dionika;

potpora prijelazu na skrb usmjerenu na osobe, zdravstvene i socijalne usluge u blizini te integriranu skrb u zajednici, osobito promicanjem organizacijskih modela utemeljenih na međustrukovnom timskom radu i umrežavanju raznih dionika;

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka iv.b (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka iv.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iv.b | osiguranje uključivanja svih relevantnih dionika u navedena djelovanja, na razini Unije i/ili na nacionalnoj razini, ovisno što je primjereno; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.b

iv.b

osiguranje uključivanja svih relevantnih dionika u navedena djelovanja, na razini Unije i/ili na nacionalnoj razini, ovisno što je primjereno;

osiguranje uključivanja svih relevantnih dionika u navedena djelovanja, na razini Unije i/ili na nacionalnoj razini, ovisno što je primjereno;

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka iv.c (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka b – podtočka iv.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iv.c | izrada i primjena instrumenata i strategija za sprečavanje i suzbijanje nejednakosti u području zdravstva te promicanje socijalne uključenosti, osnaživanja građana i sudjelovanja u zajednici |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.c

iv.c

izrada i primjena instrumenata i strategija za sprečavanje i suzbijanje nejednakosti u području zdravstva te promicanje socijalne uključenosti, osnaživanja građana i sudjelovanja u zajednici

izrada i primjena instrumenata i strategija za sprečavanje i suzbijanje nejednakosti u području zdravstva te promicanje socijalne uključenosti, osnaživanja građana i sudjelovanja u zajednici

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka c – podtočka i.

Članak 26. – stavak 2. – točka c – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | potpora provedbi zakonodavstva o medicinskim proizvodima i uređajima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

potpora provedbi zakonodavstva o medicinskim proizvodima i uređajima;

| i. | potpora provedbi zakonodavstva o medicinskim proizvodima
  , o pristupu tim proizvodima diljem Unije
  i 
  o medicinskim
  uređajima; |
| --- | --- |

i.

potpora provedbi zakonodavstva o medicinskim proizvodima
  , o pristupu tim proizvodima diljem Unije
  i 
  o medicinskim
  uređajima;

, o pristupu tim proizvodima diljem Unije

o medicinskim

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka c – podtočka vi.

Članak 26. – stavak 2. – točka c – podtočka vi.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (vi) | potpora
  Komisijinim znanstvenim odborima za zaštitu potrošača i za
  zdravstvene
  , okolišne i nove rizike
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(vi)

potpora
  Komisijinim znanstvenim odborima za zaštitu potrošača i za
  zdravstvene
  , okolišne i nove rizike
  ;

Komisijinim znanstvenim odborima za zaštitu potrošača i za

, okolišne i nove rizike

| vi. | potpora
  razvoju tematskog područja Zdravlje u svim politikama i uvođenje procesa prema kojima se
  zdravstvene
  posljedice mogu razmotriti i uzeti u obzir u svim politikama
  ; |
| --- | --- |

vi.

potpora
  razvoju tematskog područja Zdravlje u svim politikama i uvođenje procesa prema kojima se
  zdravstvene
  posljedice mogu razmotriti i uzeti u obzir u svim politikama
  ;

razvoju tematskog područja Zdravlje u svim politikama i uvođenje procesa prema kojima se

posljedice mogu razmotriti i uzeti u obzir u svim politikama

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka ca (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | potpora praćenju i provedbi ostalog zakonodavstva i ostalih politika Unije s posljedicama za zdravlje i njihovo jačanje kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi, što između ostalog uključuje:










  i. | onečišćenje zraka |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

potpora praćenju i provedbi ostalog zakonodavstva i ostalih politika Unije s posljedicama za zdravlje i njihovo jačanje kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi, što između ostalog uključuje:

potpora praćenju i provedbi ostalog zakonodavstva i ostalih politika Unije s posljedicama za zdravlje i njihovo jačanje kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi, što između ostalog uključuje:

i.

i.

onečišćenje zraka

onečišćenje zraka

| ii. | endokrine disruptore i druge kemikalije sa štetnim svojstvima |
| --- | --- |

ii.

ii.

endokrine disruptore i druge kemikalije sa štetnim svojstvima

endokrine disruptore i druge kemikalije sa štetnim svojstvima

| iii. | ostatke pesticida u hrani, vodi i zraku |
| --- | --- |

iii.

iii.

ostatke pesticida u hrani, vodi i zraku

ostatke pesticida u hrani, vodi i zraku

| iv. | hranu i označivanje hrane, uključujući informacije o transmasnim kiselinama, označivanje alkohola, aditive i materijale koji dolaze u dodir s hranom |
| --- | --- |

iv.

iv.

hranu i označivanje hrane, uključujući informacije o transmasnim kiselinama, označivanje alkohola, aditive i materijale koji dolaze u dodir s hranom

hranu i označivanje hrane, uključujući informacije o transmasnim kiselinama, označivanje alkohola, aditive i materijale koji dolaze u dodir s hranom

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka d – podtočka ii.

Članak 26. – stavak 2. – točka d – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | potpora razvoju suradnje u procjeni zdravstvenih tehnologija pri pripremi novih usklađenih pravila; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

potpora razvoju suradnje u procjeni zdravstvenih tehnologija pri pripremi novih usklađenih pravila;

| ii. | potpora razvoju suradnje
  i izgradnji kapaciteta
  u procjeni zdravstvenih tehnologija pri pripremi novih usklađenih pravila; |
| --- | --- |

ii.

potpora razvoju suradnje
  i izgradnji kapaciteta
  u procjeni zdravstvenih tehnologija pri pripremi novih usklađenih pravila;

i izgradnji kapaciteta

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka d – podtočka iii.a (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka d – podtočka iii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.a | potpora primjeni programa i najboljih praksi u području obrazovanja o spolnom i reproduktivnom zdravlju te kampanja za mlade; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.a

iii.a

potpora primjeni programa i najboljih praksi u području obrazovanja o spolnom i reproduktivnom zdravlju te kampanja za mlade;

potpora primjeni programa i najboljih praksi u području obrazovanja o spolnom i reproduktivnom zdravlju te kampanja za mlade;

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka d – podtočka iii.b (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka d – podtočka iii.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.b | potpora organizacijama civilnog društva na razini Unije koje se bave zdravljem i temama povezanima sa zdravljem; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.b

iii.b

potpora organizacijama civilnog društva na razini Unije koje se bave zdravljem i temama povezanima sa zdravljem;

potpora organizacijama civilnog društva na razini Unije koje se bave zdravljem i temama povezanima sa zdravljem;

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka d – podtočka iii.c (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka d – podtočka iii.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.c | potpora uspostavljanju Upravnog odbora za zdravlje za provedbu djelovanja u tematskom području Zdravlje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.c

iii.c

potpora uspostavljanju Upravnog odbora za zdravlje za provedbu djelovanja u tematskom području Zdravlje;

potpora uspostavljanju Upravnog odbora za zdravlje za provedbu djelovanja u tematskom području Zdravlje;

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 1.

Članak 27. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Samo djelovanja kojima se provode ciljevi navedeni u člancima 3. i 26. prihvatljiva su za financiranje. | 1.   Samo djelovanja
  povezana sa zdravljem
  kojima se provode ciljevi navedeni u člancima 3.
  , 4.
  i 26. prihvatljiva su za financiranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Samo djelovanja kojima se provode ciljevi navedeni u člancima 3. i 26. prihvatljiva su za financiranje.

1.   Samo djelovanja
  povezana sa zdravljem
  kojima se provode ciljevi navedeni u člancima 3.
  , 4.
  i 26. prihvatljiva su za financiranje.

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka a – podtočka i.a (nova)

Članak 27. – stavak 2. – točka a – podtočka i.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | i.a | aktivnosti namijenjene praćenju kumulativnih učinaka okolišnih faktora rizika na zdravlje, uključujući one koji proizlaze iz kontaminanata u hrani, vodi, zraku i drugim izvorima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.a

i.a

aktivnosti namijenjene praćenju kumulativnih učinaka okolišnih faktora rizika na zdravlje, uključujući one koji proizlaze iz kontaminanata u hrani, vodi, zraku i drugim izvorima;

aktivnosti namijenjene praćenju kumulativnih učinaka okolišnih faktora rizika na zdravlje, uključujući one koji proizlaze iz kontaminanata u hrani, vodi, zraku i drugim izvorima;

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka a – podtočka i.b (nova)

Članak 27. – stavak 2. – točka a – podtočka i.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | i.b | aktivnosti praćenja zdravstvenih učinaka prava Unije, kao što su farmakovigilancija i slično; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.b

i.b

aktivnosti praćenja zdravstvenih učinaka prava Unije, kao što su farmakovigilancija i slično;

aktivnosti praćenja zdravstvenih učinaka prava Unije, kao što su farmakovigilancija i slično;

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka a – podstavak 1.a (novi)

Članak 27. – stavak 2. – točka a – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Rezultati analitičkih aktivnosti, nakon što one budu završene, javno su dostupni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Rezultati analitičkih aktivnosti, nakon što one budu završene, javno su dostupni.

Rezultati analitičkih aktivnosti, nakon što one budu završene, javno su dostupni.

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka b – podtočka i.

Članak 27. – stavak 2. – točka b – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | prekogranična suradnja i partnerstva, među ostalim u 
  prekograničnim
  regijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

prekogranična suradnja i partnerstva, među ostalim u 
  prekograničnim
  regijama;

prekograničnim

| i. | prekogranična suradnja i partnerstva, među ostalim u 
  pograničnim
  regijama
  i u vezi s onečišćenjem zraka i drugom prekograničnom kontaminacijom okoliša
  ; |
| --- | --- |

i.

prekogranična suradnja i partnerstva, među ostalim u 
  pograničnim
  regijama
  i u vezi s onečišćenjem zraka i drugom prekograničnom kontaminacijom okoliša
  ;

pograničnim

i u vezi s onečišćenjem zraka i drugom prekograničnom kontaminacijom okoliša

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka c – podtočka i.

Članak 27. – stavak 2. – točka c – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | prijenosom
  među državama članicama, prilagodbom i provedbom
  najboljih praksi sa
  stabilnom
  dodanom vrijednošću na razini Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

prijenosom
  među državama članicama, prilagodbom i provedbom
  najboljih praksi sa
  stabilnom
  dodanom vrijednošću na razini Unije;

među državama članicama, prilagodbom i provedbom

stabilnom

| i. | razmjenom i
  prijenosom najboljih praksi sa
  utvrđenom
  dodanom vrijednošću na razini Unije
  među državama članicama te prilagodbom i provedbom tih praksi
  ; |
| --- | --- |

i.

razmjenom i
  prijenosom najboljih praksi sa
  utvrđenom
  dodanom vrijednošću na razini Unije
  među državama članicama te prilagodbom i provedbom tih praksi
  ;

razmjenom i

utvrđenom

među državama članicama te prilagodbom i provedbom tih praksi

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka c – podtočka ii.

Članak 27. – stavak 2. – točka c – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ii) | stvaranjem mreža na razini EU-a koje su navedene u 
  članku 26
  .; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ii)

stvaranjem mreža na razini EU-a koje su navedene u 
  članku 26
  .;

članku 26

| ii. | stvaranjem mreža na razini EU-a koje su navedene u 
  članku 26
  .
  na trajan i održiv način, čime se osigurava prisutnost aktivnog civilnog društva na razini Unije
  ; |
| --- | --- |

ii.

stvaranjem mreža na razini EU-a koje su navedene u 
  članku 26
  .
  na trajan i održiv način, čime se osigurava prisutnost aktivnog civilnog društva na razini Unije
  ;

članku 26

na trajan i održiv način, čime se osigurava prisutnost aktivnog civilnog društva na razini Unije

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka c – podtočka iv.

Članak 27. – stavak 2. – točka c – podtočka iv.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iv) | uspostavom nacionalnih kontaktnih točaka koje pružaju smjernice, informacije i pomoć povezane s provedbom programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iv)

uspostavom nacionalnih kontaktnih točaka koje pružaju smjernice, informacije i pomoć povezane s provedbom programa;

| iv. | uspostavom
  regionalnih, podnacionalnih i
  nacionalnih kontaktnih točaka koje pružaju smjernice, informacije i pomoć povezane s provedbom programa; |
| --- | --- |

iv.

uspostavom
  regionalnih, podnacionalnih i
  nacionalnih kontaktnih točaka koje pružaju smjernice, informacije i pomoć povezane s provedbom programa;

regionalnih, podnacionalnih i

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 1.

Članak 29. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija će se savjetovati sa zdravstvenim tijelima država članica u Upravljačkoj skupini za promicanje zdravlja, prevenciju bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima ili u drugim relevantnim stručnim skupinama Komisije ili sličnim subjektima o planovima rada utvrđenima za tematsko područje Zdravlje i njegovim prioritetima te strateškoj orijentaciji i provedbi, kao i o perspektivi zdravstva u drugim politikama i mehanizmima potpore, te tako povećati cjelokupnu koordinaciju i dodanu vrijednost. | Komisija će se savjetovati sa zdravstvenim tijelima država članica u Upravljačkoj skupini za promicanje zdravlja, prevenciju bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima ili u drugim relevantnim stručnim skupinama Komisije ili sličnim subjektima
  , kao što su stručne udruge u zdravstvenom sektoru,
  o 
  godišnjim
  planovima rada utvrđenima za tematsko područje Zdravlje i njegovim prioritetima te strateškoj orijentaciji i provedbi, kao i o perspektivi zdravstva u drugim politikama i mehanizmima potpore, te tako povećati cjelokupnu koordinaciju i dodanu vrijednost.
  Snažnim političkim vodstvom i odgovarajućom upravljačkom strukturom namijenjenom zdravlju osigurat će se zaštita i promicanje zdravlja u svim portfeljima Komisije, u skladu s člankom 168. stavkom 1. UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija će se savjetovati sa zdravstvenim tijelima država članica u Upravljačkoj skupini za promicanje zdravlja, prevenciju bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima ili u drugim relevantnim stručnim skupinama Komisije ili sličnim subjektima o planovima rada utvrđenima za tematsko područje Zdravlje i njegovim prioritetima te strateškoj orijentaciji i provedbi, kao i o perspektivi zdravstva u drugim politikama i mehanizmima potpore, te tako povećati cjelokupnu koordinaciju i dodanu vrijednost.

Komisija će se savjetovati sa zdravstvenim tijelima država članica u Upravljačkoj skupini za promicanje zdravlja, prevenciju bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima ili u drugim relevantnim stručnim skupinama Komisije ili sličnim subjektima
  , kao što su stručne udruge u zdravstvenom sektoru,
  o 
  godišnjim
  planovima rada utvrđenima za tematsko područje Zdravlje i njegovim prioritetima te strateškoj orijentaciji i provedbi, kao i o perspektivi zdravstva u drugim politikama i mehanizmima potpore, te tako povećati cjelokupnu koordinaciju i dodanu vrijednost.
  Snažnim političkim vodstvom i odgovarajućom upravljačkom strukturom namijenjenom zdravlju osigurat će se zaštita i promicanje zdravlja u svim portfeljima Komisije, u skladu s člankom 168. stavkom 1. UFEU-a.

, kao što su stručne udruge u zdravstvenom sektoru,

godišnjim

Snažnim političkim vodstvom i odgovarajućom upravljačkom strukturom namijenjenom zdravlju osigurat će se zaštita i promicanje zdravlja u svim portfeljima Komisije, u skladu s člankom 168. stavkom 1. UFEU-a.

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29.a (novi)

Članak 29.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 29.a |
| | Upravljački odbor za zdravlje |
| | 1.
     
  Komisija osniva Upravljački odbor za zdravlje („Upravljački odbor”) za provedbu mjera iz tematskog područja Zdravlje. |
| | 2.
     
  Upravljački odbor fokusirat će se na stvaranje sinergija između tematskog područja Zdravlje i drugih programa koji obuhvaćaju dimenziju zdravlja, i to koordinacijom i suradnjom, promicanjem uključivanja pacijenata i društva te davanjem znanstvenih savjeta i preporuka. Tim mjerama osiguravaju se zdravstvena djelovanja usmjerena na vrijednost, održivost, bolja zdravstvena rješenja te se jača pristup i smanjuju nejednakosti u području zdravlja. |
| | 3.
     
  Upravljački odbor daje sveobuhvatnu strategiju i upravlja razvojem planova rada u okviru tematskog područja Zdravlje. |
| | 4.
     
  Upravljački odbor je neovisna skupina dionika, sastavljena od aktera iz relevantnih sektora javnog zdravlja, dobrobiti i socijalne zaštite, u kojoj sudjeluju predstavnici regija i lokalnih zdravstvenih tijela, predstavnici pacijenata i građani. |
| | 5.
     
  Upravljački odbor sastoji se od 15 do 20 pojedinaca s funkcijama na visokoj razini iz raznih disciplina i djelatnosti navedenih u stavku 4. Članove Upravljačkog odbora imenuje Komisija nakon otvorenog poziva za podnošenje kandidatura ili iskaz interesa ili oboje. |
| | 6.
     
  Predsjednika Upravljačkog odbora imenuje Komisija iz redova članova Upravljačkog odbora. |
| | 7.
     
  Upravljački odbor: |
| | i. | doprinosi izradi godišnjih planova rada za tematsko područje Zdravlje na temelju prijedloga Komisije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 29.a

Članak 29.a

Upravljački odbor za zdravlje

Upravljački odbor za zdravlje

1.
     
  Komisija osniva Upravljački odbor za zdravlje („Upravljački odbor”) za provedbu mjera iz tematskog područja Zdravlje.

2.
     
  Upravljački odbor fokusirat će se na stvaranje sinergija između tematskog područja Zdravlje i drugih programa koji obuhvaćaju dimenziju zdravlja, i to koordinacijom i suradnjom, promicanjem uključivanja pacijenata i društva te davanjem znanstvenih savjeta i preporuka. Tim mjerama osiguravaju se zdravstvena djelovanja usmjerena na vrijednost, održivost, bolja zdravstvena rješenja te se jača pristup i smanjuju nejednakosti u području zdravlja.

3.
     
  Upravljački odbor daje sveobuhvatnu strategiju i upravlja razvojem planova rada u okviru tematskog područja Zdravlje.

4.
     
  Upravljački odbor je neovisna skupina dionika, sastavljena od aktera iz relevantnih sektora javnog zdravlja, dobrobiti i socijalne zaštite, u kojoj sudjeluju predstavnici regija i lokalnih zdravstvenih tijela, predstavnici pacijenata i građani.

5.
     
  Upravljački odbor sastoji se od 15 do 20 pojedinaca s funkcijama na visokoj razini iz raznih disciplina i djelatnosti navedenih u stavku 4. Članove Upravljačkog odbora imenuje Komisija nakon otvorenog poziva za podnošenje kandidatura ili iskaz interesa ili oboje.

6.
     
  Predsjednika Upravljačkog odbora imenuje Komisija iz redova članova Upravljačkog odbora.

7.
     
  Upravljački odbor:

i.

i.

doprinosi izradi godišnjih planova rada za tematsko područje Zdravlje na temelju prijedloga Komisije;

doprinosi izradi godišnjih planova rada za tematsko područje Zdravlje na temelju prijedloga Komisije;

| ii. | sastavlja plan za usmjeravanje koordinacije i suradnje između tematskog područja Zdravlje i drugih programa koji obuhvaćaju zdravstvenu dimenziju. |
| --- | --- |

ii.

ii.

sastavlja plan za usmjeravanje koordinacije i suradnje između tematskog područja Zdravlje i drugih programa koji obuhvaćaju zdravstvenu dimenziju.

sastavlja plan za usmjeravanje koordinacije i suradnje između tematskog područja Zdravlje i drugih programa koji obuhvaćaju zdravstvenu dimenziju.

Plan omogućava vidljivost i koordinaciju svih postojećih financijskih mehanizama relevantnih za zdravlje i pomaže u usmjeravanju koordinacije i suradnje.

Plan omogućava vidljivost i koordinaciju svih postojećih financijskih mehanizama relevantnih za zdravlje i pomaže u usmjeravanju koordinacije i suradnje.

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29.b (novi)

Članak 29.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 29.b




  Međunarodna suradnja




  Kako bi se maksimalno povećale djelotvornost i učinkovitost djelovanja na razini Unije i međunarodnoj razini, Komisija radi provedbe tematskog područja Zdravlje razvija suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su Ujedinjeni narodi i njihove specijalizirane agencije, posebice Svjetska zdravstvena organizacija (WHO), Vijeće Europe i Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 29.b

Međunarodna suradnja

Kako bi se maksimalno povećale djelotvornost i učinkovitost djelovanja na razini Unije i međunarodnoj razini, Komisija radi provedbe tematskog područja Zdravlje razvija suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su Ujedinjeni narodi i njihove specijalizirane agencije, posebice Svjetska zdravstvena organizacija (WHO), Vijeće Europe i Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD).

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31.

Članak 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 31. | Članak 31. |
| Oblici financiranja EU-a i metode provedbe | Oblici financiranja EU-a i metode provedbe |
| 1.   Iz tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje mogu se izdvojiti sredstva u bilo kojem obliku utvrđenom u Financijskoj uredbi, posebice bespovratna sredstva, nagrade, javna nabava i dobrovoljna plaćanja međunarodnim organizacijama kojih je Unija članica ili u čijem radu sudjeluje. | 1.   Iz tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje mogu se izdvojiti sredstva u bilo kojem obliku utvrđenom u Financijskoj uredbi, posebice bespovratna sredstva, nagrade, javna nabava
  , doprinosi
  i dobrovoljna plaćanja međunarodnim organizacijama kojih je Unija članica ili u čijem radu sudjeluje. |
| 2.   Tematska područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje provode se izravno kako je predviđeno Financijskom uredbom ili neizravno s tijelima iz članka [61. stavka 1. točke (c)] Financijske uredbe. | 2.   Tematska područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje provode se izravno kako je predviđeno Financijskom uredbom ili neizravno s tijelima iz članka [61. stavka 1. točke (c)] Financijske uredbe. |
| Pri dodjeli bespovratnih sredstava odbor za ocjenjivanje iz članka [150.] Financijske uredbe može se sastojati od vanjskih stručnjaka. | Pri dodjeli bespovratnih sredstava odbor za ocjenjivanje iz članka [150.] Financijske uredbe može se sastojati od vanjskih stručnjaka. |
| 3.   Operacije mješovitog financiranja iz tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe. | 3.   Operacije mješovitog financiranja iz tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe. |
| 4.   U okviru tematskog područja Zdravlje izravna bespovratna sredstva mogu se dodjeljivati bez poziva na podnošenje prijedloga za financiranje djelovanja koja imaju jasnu dodanu vrijednost Unije, a koja sufinanciraju nadležna tijela odgovorna za zdravlje u državama članicama ili trećim zemljama pridruženima Programu ili tijela javnog sektora i nevladina tijela, zasebno ili u mreži, kojima su ovlast dodijelila ta nadležna tijela. | 4.   U okviru tematskog područja Zdravlje izravna bespovratna sredstva mogu se dodjeljivati bez poziva na podnošenje prijedloga za financiranje djelovanja koja imaju jasnu dodanu vrijednost Unije, a koja sufinanciraju nadležna tijela odgovorna za zdravlje u državama članicama ili trećim zemljama pridruženima Programu ili tijela javnog sektora i nevladina tijela, zasebno ili u mreži, kojima su ovlast dodijelila ta nadležna tijela. |
| 5.   U okviru tematskog područja Zdravlje izravna bespovratna sredstva mogu se dodjeljivati bez poziva na podnošenje prijedloga europskim referentnim mrežama koje kao mreže odobrava odbor država članica europskih referentnih mreža prema postupku odobravanja utvrđenom u Provedbenoj odluci Komisije 2014/287/EU od 10. ožujka 2014. o određivanju kriterija za osnivanje i ocjenjivanje europskih referentnih mreža i njihovih članova te za olakšavanje razmjene informacija i stručnih spoznaja u vezi s osnivanjem i ocjenjivanjem tih mreža. | 5.   U okviru tematskog područja Zdravlje izravna bespovratna sredstva mogu se dodjeljivati bez poziva na podnošenje prijedloga europskim referentnim mrežama koje kao mreže odobrava odbor država članica europskih referentnih mreža prema postupku odobravanja utvrđenom u Provedbenoj odluci Komisije 2014/287/EU od 10. ožujka 2014. o određivanju kriterija za osnivanje i ocjenjivanje europskih referentnih mreža i njihovih članova te za olakšavanje razmjene informacija i stručnih spoznaja u vezi s osnivanjem i ocjenjivanjem tih mreža. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 31.

Članak 31.

Oblici financiranja EU-a i metode provedbe

Oblici financiranja EU-a i metode provedbe

1.   Iz tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje mogu se izdvojiti sredstva u bilo kojem obliku utvrđenom u Financijskoj uredbi, posebice bespovratna sredstva, nagrade, javna nabava i dobrovoljna plaćanja međunarodnim organizacijama kojih je Unija članica ili u čijem radu sudjeluje.

1.   Iz tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje mogu se izdvojiti sredstva u bilo kojem obliku utvrđenom u Financijskoj uredbi, posebice bespovratna sredstva, nagrade, javna nabava
  , doprinosi
  i dobrovoljna plaćanja međunarodnim organizacijama kojih je Unija članica ili u čijem radu sudjeluje.

2.   Tematska područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje provode se izravno kako je predviđeno Financijskom uredbom ili neizravno s tijelima iz članka [61. stavka 1. točke (c)] Financijske uredbe.

2.   Tematska područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje provode se izravno kako je predviđeno Financijskom uredbom ili neizravno s tijelima iz članka [61. stavka 1. točke (c)] Financijske uredbe.

Pri dodjeli bespovratnih sredstava odbor za ocjenjivanje iz članka [150.] Financijske uredbe može se sastojati od vanjskih stručnjaka.

Pri dodjeli bespovratnih sredstava odbor za ocjenjivanje iz članka [150.] Financijske uredbe može se sastojati od vanjskih stručnjaka.

3.   Operacije mješovitog financiranja iz tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe.

3.   Operacije mješovitog financiranja iz tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe.

4.   U okviru tematskog područja Zdravlje izravna bespovratna sredstva mogu se dodjeljivati bez poziva na podnošenje prijedloga za financiranje djelovanja koja imaju jasnu dodanu vrijednost Unije, a koja sufinanciraju nadležna tijela odgovorna za zdravlje u državama članicama ili trećim zemljama pridruženima Programu ili tijela javnog sektora i nevladina tijela, zasebno ili u mreži, kojima su ovlast dodijelila ta nadležna tijela.

4.   U okviru tematskog područja Zdravlje izravna bespovratna sredstva mogu se dodjeljivati bez poziva na podnošenje prijedloga za financiranje djelovanja koja imaju jasnu dodanu vrijednost Unije, a koja sufinanciraju nadležna tijela odgovorna za zdravlje u državama članicama ili trećim zemljama pridruženima Programu ili tijela javnog sektora i nevladina tijela, zasebno ili u mreži, kojima su ovlast dodijelila ta nadležna tijela.

5.   U okviru tematskog područja Zdravlje izravna bespovratna sredstva mogu se dodjeljivati bez poziva na podnošenje prijedloga europskim referentnim mrežama koje kao mreže odobrava odbor država članica europskih referentnih mreža prema postupku odobravanja utvrđenom u Provedbenoj odluci Komisije 2014/287/EU od 10. ožujka 2014. o određivanju kriterija za osnivanje i ocjenjivanje europskih referentnih mreža i njihovih članova te za olakšavanje razmjene informacija i stručnih spoznaja u vezi s osnivanjem i ocjenjivanjem tih mreža.

5.   U okviru tematskog područja Zdravlje izravna bespovratna sredstva mogu se dodjeljivati bez poziva na podnošenje prijedloga europskim referentnim mrežama koje kao mreže odobrava odbor država članica europskih referentnih mreža prema postupku odobravanja utvrđenom u Provedbenoj odluci Komisije 2014/287/EU od 10. ožujka 2014. o određivanju kriterija za osnivanje i ocjenjivanje europskih referentnih mreža i njihovih članova te za olakšavanje razmjene informacija i stručnih spoznaja u vezi s osnivanjem i ocjenjivanjem tih mreža.

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32.

Članak 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 32. | Članak 32. |
| Program rada i koordinacija | Program rada i koordinacija |
| Tematska područja
  Zapošljavanje i socijalne inovacije
  te
  Zdravlje
  provode se prema programima
  rada
  iz članka [108
  .] Financijske uredbe. U programima rada
  navodi se
  , prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja. | Komisija u skladu s člankom 38. donosi delegirane akte kako bi dopunila tematsko područje
  Zapošljavanje i socijalne inovacije
  i tematsko područje
  Zdravlje
  uspostavom programa
  rada
  kako je navedeno u članku [108
  .] Financijske uredbe. U 
  tim se
  programima rada
  utvrđuje
  , prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja. |
| Komisija će poticati sinergije i osigurati djelotvornu koordinaciju između tematskog područja Zdravlje u okviru ESF-a plus te programa potpore reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument za tehničku potporu. | Komisija će poticati sinergije i osigurati djelotvornu koordinaciju između tematskog područja Zdravlje u okviru ESF-a plus te programa potpore reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument za tehničku potporu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 32.

Članak 32.

Program rada i koordinacija

Program rada i koordinacija

Tematska područja
  Zapošljavanje i socijalne inovacije
  te
  Zdravlje
  provode se prema programima
  rada
  iz članka [108
  .] Financijske uredbe. U programima rada
  navodi se
  , prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja.

Tematska područja

te

provode se prema programima

iz članka [108

navodi se

Komisija u skladu s člankom 38. donosi delegirane akte kako bi dopunila tematsko područje
  Zapošljavanje i socijalne inovacije
  i tematsko područje
  Zdravlje
  uspostavom programa
  rada
  kako je navedeno u članku [108
  .] Financijske uredbe. U 
  tim se
  programima rada
  utvrđuje
  , prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja.

Komisija u skladu s člankom 38. donosi delegirane akte kako bi dopunila tematsko područje

i tematsko područje

uspostavom programa

kako je navedeno u članku [108

tim se

utvrđuje

Komisija će poticati sinergije i osigurati djelotvornu koordinaciju između tematskog područja Zdravlje u okviru ESF-a plus te programa potpore reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument za tehničku potporu.

Komisija će poticati sinergije i osigurati djelotvornu koordinaciju između tematskog područja Zdravlje u okviru ESF-a plus te programa potpore reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument za tehničku potporu.

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33.

Članak 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 33. | Članak 33. |
| Praćenje i izvješćivanje | Praćenje i izvješćivanje |
| 1.   Utvrđuju se pokazatelji za praćenje provedbe i napretka tematskih područja prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 4. i operativnih ciljeva iz članaka 23. i 26. | 1.   Utvrđuju se pokazatelji za praćenje provedbe i napretka tematskih područja prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 4. i operativnih ciljeva iz članaka 23. i 26. |
| 2.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe tematskih područja i rezultati prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i, ako je potrebno, države članice. | 2.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe tematskih područja i rezultati prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i, ako je potrebno, države članice. |
| 3.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 38. radi dopune ili izmjene pokazatelja iz
  Priloga III
  . ako se to smatra potrebnim za osiguravanje djelotvorne procjene napretka u provedbi tematskih područja. | 3.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 38. radi dopune ili izmjene pokazatelja iz
  Priloga II
  .
  b i III.
  ako se to smatra potrebnim za osiguravanje djelotvorne procjene napretka u provedbi tematskih područja. |
| | 3a.
     
  Radi redovitog praćenja tematskih područja i uvođenja potrebnih prilagodbi u pogledu njihove politike i prioriteta u financiranju, Komisija sastavlja početno kvalitativno i kvantitativno izvješće kojim se obuhvaća prva godina, a zatim tri izvješća kojima se obuhvaćaju uzastopna dvogodišnja razdoblja, te šalje ta izvješća Europskom parlamentu i Vijeću. Ta se izvješća također radi obavijesti prosljeđuju Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. Izvješća uključuju rezultate tematskih područja i razmjer u kojem su primijenjena načela ravnopravnosti žena i muškaraca i rodno osviještene politike, kao i način na koji je kroz njihove aktivnosti odgovoreno na razmatranja povezana s borbom protiv diskriminacije, uključujući pitanje pristupačnosti. Ta se izvješća objavljuju kako bi se povećala transparentnost tematskih područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 33.

Članak 33.

Praćenje i izvješćivanje

Praćenje i izvješćivanje

1.   Utvrđuju se pokazatelji za praćenje provedbe i napretka tematskih područja prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 4. i operativnih ciljeva iz članaka 23. i 26.

1.   Utvrđuju se pokazatelji za praćenje provedbe i napretka tematskih područja prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 4. i operativnih ciljeva iz članaka 23. i 26.

2.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe tematskih područja i rezultati prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i, ako je potrebno, države članice.

2.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe tematskih područja i rezultati prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i, ako je potrebno, države članice.

3.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 38. radi dopune ili izmjene pokazatelja iz
  Priloga III
  . ako se to smatra potrebnim za osiguravanje djelotvorne procjene napretka u provedbi tematskih područja.

3.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 38. radi dopune ili izmjene pokazatelja iz
  Priloga II
  .
  b i III.
  ako se to smatra potrebnim za osiguravanje djelotvorne procjene napretka u provedbi tematskih područja.

3a.
     
  Radi redovitog praćenja tematskih područja i uvođenja potrebnih prilagodbi u pogledu njihove politike i prioriteta u financiranju, Komisija sastavlja početno kvalitativno i kvantitativno izvješće kojim se obuhvaća prva godina, a zatim tri izvješća kojima se obuhvaćaju uzastopna dvogodišnja razdoblja, te šalje ta izvješća Europskom parlamentu i Vijeću. Ta se izvješća također radi obavijesti prosljeđuju Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. Izvješća uključuju rezultate tematskih područja i razmjer u kojem su primijenjena načela ravnopravnosti žena i muškaraca i rodno osviještene politike, kao i način na koji je kroz njihove aktivnosti odgovoreno na razmatranja povezana s borbom protiv diskriminacije, uključujući pitanje pristupačnosti. Ta se izvješća objavljuju kako bi se povećala transparentnost tematskih područja.

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35.

Članak 35.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 35. | Članak 35. |
| Evaluacija | Evaluacija |
| 1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja. | 1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja. |
| 2.   
  Privremena evaluacija
  tematskih područja
  može se provesti nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njihovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe tih tematskih područja. | 2.   
  Komisija do 31. prosinca 2024. provodi evaluaciju
  tematskih područja
  na sredini programskog razdoblja u cilju: |
| | (a) | mjerenja, na kvalitativnoj i kvantitativnoj osnovi, napretka postignutog u ispunjavanju ciljeva tematskog područja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 35.

Članak 35.

Evaluacija

Evaluacija

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

2.   
  Privremena evaluacija
  tematskih područja
  može se provesti nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njihovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe tih tematskih područja.

2.   
  Komisija do 31. prosinca 2024. provodi evaluaciju
  tematskih područja
  na sredini programskog razdoblja u cilju:

(a)

(a)

mjerenja, na kvalitativnoj i kvantitativnoj osnovi, napretka postignutog u ispunjavanju ciljeva tematskog područja;

mjerenja, na kvalitativnoj i kvantitativnoj osnovi, napretka postignutog u ispunjavanju ciljeva tematskog područja;

| (b) | odgovaranja na socijalno okruženje u Uniji i sve velike promjene uvedene pravom Unije; |
| --- | --- |

(b)

(b)

odgovaranja na socijalno okruženje u Uniji i sve velike promjene uvedene pravom Unije;

odgovaranja na socijalno okruženje u Uniji i sve velike promjene uvedene pravom Unije;

| (c) | utvrđivanja toga jesu li sredstva tematskih područja korištena na učinkovit način i radi procjene njihove dodane vrijednosti Unije. |
| --- | --- |

(c)

(c)

utvrđivanja toga jesu li sredstva tematskih područja korištena na učinkovit način i radi procjene njihove dodane vrijednosti Unije.

utvrđivanja toga jesu li sredstva tematskih područja korištena na učinkovit način i radi procjene njihove dodane vrijednosti Unije.

Rezultati evaluacije na sredini programskog razdoblja podnose se Europskom parlamentu i Vijeću.

Rezultati evaluacije na sredini programskog razdoblja podnose se Europskom parlamentu i Vijeću.

3.   Na kraju razdoblja provedbe, a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 5. Komisija provodi završnu evaluaciju tematskih područja.

3.   Na kraju razdoblja provedbe, a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 5. Komisija provodi završnu evaluaciju tematskih područja.

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37.

Članak 37.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 37. | Članak 37. |
| Informiranje, komunikacija i promidžba | Informiranje, komunikacija i promidžba |
| 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. | 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. |
| 2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i komunikacije u pogledu tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje, njihovih djelovanja i rezultata. Financijski izvori dodijeljeni tematskim područjima Zapošljavanje i inovacije te Zdravlje također pridonose
  institucijskom
  priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u člancima 4., 23. i 26. | 2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i komunikacije u pogledu tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje, njihovih djelovanja i rezultata. Financijski izvori dodijeljeni tematskim područjima Zapošljavanje i inovacije te Zdravlje također pridonose priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u člancima 4., 23. i 26. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 37.

Članak 37.

Informiranje, komunikacija i promidžba

Informiranje, komunikacija i promidžba

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i komunikacije u pogledu tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje, njihovih djelovanja i rezultata. Financijski izvori dodijeljeni tematskim područjima Zapošljavanje i inovacije te Zdravlje također pridonose
  institucijskom
  priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u člancima 4., 23. i 26.

2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i komunikacije u pogledu tematskih područja Zapošljavanje i socijalne inovacije te Zdravlje, njihovih djelovanja i rezultata. Financijski izvori dodijeljeni tematskim područjima Zapošljavanje i inovacije te Zdravlje također pridonose priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u člancima 4., 23. i 26.

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38.

Članak 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 38. | Članak 38. |
| Postupak delegiranja | Postupak delegiranja |
| 1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku. | 1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku. |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 15. stavka 6., članka 21. stavka 5. i članka 33. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje počevši od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 15. stavka 6., članka 21. stavka 5.
  , članka 32.
  i članka 33. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje počevši od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 15. stavka 6.,
  članka 21
  . stavka 5. i članka 33. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 15. stavka 6.,
  članka 21
  . stavka 5.
  , članka 32.
  i članka 33. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |
| 4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (28) | 4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (28) |
| 5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću. | 5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću. |
| 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 15. stavka 6., članka 21. stavka 5. i članka 33. stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 15. stavka 6., članka 21. stavka 5.
  , članka 32.
  i članka 33. stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 38.

Članak 38.

Postupak delegiranja

Postupak delegiranja

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 15. stavka 6., članka 21. stavka 5. i članka 33. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje počevši od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 15. stavka 6., članka 21. stavka 5.
  , članka 32.
  i članka 33. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje počevši od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 15. stavka 6.,
  članka 21
  . stavka 5. i članka 33. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 15. stavka 6.,
  članka 21
  . stavka 5.
  , članka 32.
  i članka 33. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (28)

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (28)

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 15. stavka 6., članka 21. stavka 5. i članka 33. stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 15. stavka 6., članka 21. stavka 5.
  , članka 32.
  i članka 33. stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 40.

Članak 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 40. | Članak 40. |
| Odbor na temelju članka 163. UFEU-a | Odbor na temelju članka 163. UFEU-a |
| 1.   Komisiji pomaže Odbor osnovan na temelju članka 163. UFEU-a („Odbor za ESF+”). | 1.   Komisiji pomaže Odbor osnovan na temelju članka 163. UFEU-a („Odbor za ESF+”). |
| 2.   Svaka država članica imenuje po jednog predstavnika vlade, jednog predstavnika organizacija radnika, jednog predstavnika organizacija poslodavaca i jednog zamjenika za svakog člana za razdoblje od najviše sedam godina. U odsustvu člana zamjenik ima automatsko pravo sudjelovati u postupcima. | 2.   Svaka država članica imenuje po jednog predstavnika vlade, jednog predstavnika organizacija radnika, jednog predstavnika organizacija poslodavaca
  , jednog predstavnika civilnog društva, jednog predstavnika tijela za promicanje ravnopravnosti ili drugih neovisnih institucija za zaštitu ljudskih prava u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (c) [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama]
  i jednog zamjenika za svakog člana za razdoblje od najviše sedam godina. U odsustvu člana zamjenik ima automatsko pravo sudjelovati u postupcima. |
| 3.   Odbor za ESF+ uključuje jednog predstavnika svake organizacije koja predstavlja organizacije radnika i organizacije
  poslodavaca
  na razini Unije. | 3.   Odbor za ESF+ uključuje
  po
  jednog predstavnika svake organizacije koja predstavlja organizacije radnika
  , organizacije poslodavaca
  i organizacije
  civilnog društva
  na razini Unije. |
| | 3a.
     
  Odbor za ESF+ može na svoje sastanke pozvati predstavnike Europske investicijske banke i Europskog investicijskog fonda. |
| | 3b.
     
  U okviru ESF-a plus štite se rodna ravnopravnost i primjereno predstavništvo manjinskih i drugih isključenih skupina. |
| 4.   Odbor za ESF+ konzultira se o planiranoj upotrebi tehničke pomoći u slučaju potpore iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem, kao i o drugim pitanjima koja utječu na provedbu strategija relevantnih za ESF+ na razini Unije. | 4.   Odbor za ESF+ konzultira se o planiranoj upotrebi tehničke pomoći u slučaju potpore iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem, kao i o drugim pitanjima koja utječu na provedbu strategija relevantnih za ESF+ na razini Unije. |
| 5.   Odbor za ESF+ može dati mišljenja o: | 5.   Odbor za ESF+ može dati mišljenja o: |
| (a) | pitanjima o doprinosu iz ESF-a plus za provedbu europskog stupa socijalnih prava, uključujući preporuke po državama članicama i prioritete povezane sa semestrom (nacionalni programi reformi itd.); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 40.

Članak 40.

Odbor na temelju članka 163. UFEU-a

Odbor na temelju članka 163. UFEU-a

1.   Komisiji pomaže Odbor osnovan na temelju članka 163. UFEU-a („Odbor za ESF+”).

1.   Komisiji pomaže Odbor osnovan na temelju članka 163. UFEU-a („Odbor za ESF+”).

2.   Svaka država članica imenuje po jednog predstavnika vlade, jednog predstavnika organizacija radnika, jednog predstavnika organizacija poslodavaca i jednog zamjenika za svakog člana za razdoblje od najviše sedam godina. U odsustvu člana zamjenik ima automatsko pravo sudjelovati u postupcima.

2.   Svaka država članica imenuje po jednog predstavnika vlade, jednog predstavnika organizacija radnika, jednog predstavnika organizacija poslodavaca
  , jednog predstavnika civilnog društva, jednog predstavnika tijela za promicanje ravnopravnosti ili drugih neovisnih institucija za zaštitu ljudskih prava u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (c) [buduće Uredbe o zajedničkim odredbama]
  i jednog zamjenika za svakog člana za razdoblje od najviše sedam godina. U odsustvu člana zamjenik ima automatsko pravo sudjelovati u postupcima.

3.   Odbor za ESF+ uključuje jednog predstavnika svake organizacije koja predstavlja organizacije radnika i organizacije
  poslodavaca
  na razini Unije.

3.   Odbor za ESF+ uključuje
  po
  jednog predstavnika svake organizacije koja predstavlja organizacije radnika
  , organizacije poslodavaca
  i organizacije
  civilnog društva
  na razini Unije.

3a.
     
  Odbor za ESF+ može na svoje sastanke pozvati predstavnike Europske investicijske banke i Europskog investicijskog fonda.

3b.
     
  U okviru ESF-a plus štite se rodna ravnopravnost i primjereno predstavništvo manjinskih i drugih isključenih skupina.

4.   Odbor za ESF+ konzultira se o planiranoj upotrebi tehničke pomoći u slučaju potpore iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem, kao i o drugim pitanjima koja utječu na provedbu strategija relevantnih za ESF+ na razini Unije.

4.   Odbor za ESF+ konzultira se o planiranoj upotrebi tehničke pomoći u slučaju potpore iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem, kao i o drugim pitanjima koja utječu na provedbu strategija relevantnih za ESF+ na razini Unije.

5.   Odbor za ESF+ može dati mišljenja o:

5.   Odbor za ESF+ može dati mišljenja o:

(a)

pitanjima o doprinosu iz ESF-a plus za provedbu europskog stupa socijalnih prava, uključujući preporuke po državama članicama i prioritete povezane sa semestrom (nacionalni programi reformi itd.);

| (a) | pitanjima o doprinosu iz ESF-a plus za provedbu europskog stupa socijalnih prava, uključujući preporuke po državama članicama i prioritete povezane sa semestrom (nacionalni programi reformi itd.); |
| --- | --- |

(a)

pitanjima o doprinosu iz ESF-a plus za provedbu europskog stupa socijalnih prava, uključujući preporuke po državama članicama i prioritete povezane sa semestrom (nacionalni programi reformi itd.);

| (b) | pitanjima povezanima s [budućom Uredbom o zajedničkim odredbama] relevantnima za ESF+; |
| --- | --- |

(b)

pitanjima povezanima s [budućom Uredbom o zajedničkim odredbama] relevantnima za ESF+;

| (b) | pitanjima povezanima s [budućom Uredbom o zajedničkim odredbama] relevantnima za ESF+; |
| --- | --- |

(b)

pitanjima povezanima s [budućom Uredbom o zajedničkim odredbama] relevantnima za ESF+;

| (c) | pitanjima u vezi s ESF-om plus koja mu je proslijedila Komisija, a koja ne spadaju u pitanja iz stavka 4. |
| --- | --- |

(c)

pitanjima u vezi s ESF-om plus koja mu je proslijedila Komisija, a koja ne spadaju u pitanja iz stavka 4.

| (c) | pitanjima u vezi s ESF-om plus koja mu je proslijedila Komisija, a koja ne spadaju u pitanja iz stavka 4. |
| --- | --- |

(c)

pitanjima u vezi s ESF-om plus koja mu je proslijedila Komisija, a koja ne spadaju u pitanja iz stavka 4.

Mišljenja Odbora za ESF+ donose se apsolutnom većinom valjano danih glasova i prosljeđuju se Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija radi informacije. Komisija obavješćuje Odbor za ESF+ o načinu na koji je njegova mišljenja uzela u obzir.

Mišljenja Odbora za ESF+ donose se apsolutnom većinom valjano danih glasova i prosljeđuju se Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija radi informacije. Komisija
  u pisanom obliku
  obavješćuje Odbor za ESF+ o načinu na koji je njegova mišljenja uzela u obzir.

u pisanom obliku

6.   Odbor za ESF+ može osnovati radne skupine za svako tematsko područje ESF-a plus.

6.   Odbor za ESF+ može osnovati radne skupine za svako tematsko područje ESF-a plus.

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I.

Prilog I.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |
| Zajednički pokazatelji za opću potporu tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem | Zajednički pokazatelji za opću potporu tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem |
| Svi osobni podaci raščlanjuju se po spolu (ženski, muški, „nebinarni”). Ako
  određene rezultate nije moguće dobiti
  , podaci o tim rezultatima ne trebaju se prikupljati i priopćavati. | Svi osobni podaci raščlanjuju se po spolu (ženski, muški, „nebinarni”). Ako
  određeni rezultati nisu dostupni
  , podaci o tim rezultatima ne trebaju se prikupljati i priopćavati.
  Osjetljivi osobni podaci prikupljaju se anonimno. |
| (1) | Zajednički pokazatelji ostvarenja povezani s operacijama namijenjenima građanima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zajednički pokazatelji za opću potporu tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem

Zajednički pokazatelji za opću potporu tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem

Svi osobni podaci raščlanjuju se po spolu (ženski, muški, „nebinarni”). Ako
  određene rezultate nije moguće dobiti
  , podaci o tim rezultatima ne trebaju se prikupljati i priopćavati.

određene rezultate nije moguće dobiti

Svi osobni podaci raščlanjuju se po spolu (ženski, muški, „nebinarni”). Ako
  određeni rezultati nisu dostupni
  , podaci o tim rezultatima ne trebaju se prikupljati i priopćavati.
  Osjetljivi osobni podaci prikupljaju se anonimno.

određeni rezultati nisu dostupni

Osjetljivi osobni podaci prikupljaju se anonimno.

(1)

Zajednički pokazatelji ostvarenja povezani s operacijama namijenjenima građanima:

| (1) | Zajednički pokazatelji ostvarenja povezani s operacijama namijenjenima građanima: |
| --- | --- |

(1)

Zajednički pokazatelji ostvarenja povezani s operacijama namijenjenima građanima:

| | (1a) | Zajednički pokazatelji ostvarenja za sudionike |
| --- | --- | --- |

(1a)

Zajednički pokazatelji ostvarenja za sudionike

| | (1a) | Zajednički pokazatelji ostvarenja za sudionike |
| --- | --- | --- |

(1a)

Zajednički pokazatelji ostvarenja za sudionike

| | | — | Zajednički pokazatelji ostvarenja za sudionike su sljedeći: |
| --- | --- | --- | --- |

—

Zajednički pokazatelji ostvarenja za sudionike su sljedeći:

| | | — | Zajednički pokazatelji ostvarenja za sudionike su sljedeći: |
| --- | --- | --- | --- |

—

Zajednički pokazatelji ostvarenja za sudionike su sljedeći:

| | | | — | nezaposleni, uključujući dugotrajno nezaposlene*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

nezaposleni, uključujući dugotrajno nezaposlene*,

| | | | — | nezaposleni, uključujući dugotrajno nezaposlene*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

nezaposleni, uključujući dugotrajno nezaposlene*,

| | | | — | dugotrajno nezaposleni*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

dugotrajno nezaposleni*,

| | | | — | dugotrajno nezaposleni*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

dugotrajno nezaposleni*,

| | | | — | neaktivni*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

neaktivni*,

| | | | — | neaktivni*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

neaktivni*,

| | | | — | zaposleni, uključujući samozaposlene*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

zaposleni, uključujući samozaposlene*,

| | | | — | zaposleni, uključujući samozaposlene*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

zaposleni, uključujući samozaposlene*,

| | | | — | ne obrazuju se niti osposobljavaju (NEET)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

ne obrazuju se niti osposobljavaju (NEET)*,

ne obrazuju se niti osposobljavaju (NEET)*,

| | | | — | mlađi od 30
  godina*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

mlađi od 30
  godina*,

mlađi od 30

| | | | — | djeca mlađa od 18
  godina*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

djeca mlađa od 18
  godina*,

djeca mlađa od 18

| | | | — | mladi u dobi između 18 i 29 godina*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

mladi u dobi između 18 i 29 godina*,

mladi u dobi između 18 i 29 godina*,

| | | | — | stariji od 54 godine*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

stariji od 54 godine*,

| | | | — | stariji od 54 godine*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

stariji od 54 godine*,

| | | | — | s najviše nižim sekundarnim obrazovanjem (ISCED 0–2)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

s najviše nižim sekundarnim obrazovanjem (ISCED 0–2)*,

| | | | — | s najviše nižim sekundarnim obrazovanjem (ISCED 0–2)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

s najviše nižim sekundarnim obrazovanjem (ISCED 0–2)*,

| | | | — | s višim srednjim (ISCED 3) ili visokoškolskim obrazovanjem (ISCED 4)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

s višim srednjim (ISCED 3) ili visokoškolskim obrazovanjem (ISCED 4)*,

| | | | — | s višim srednjim (ISCED 3) ili visokoškolskim obrazovanjem (ISCED 4)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

s višim srednjim (ISCED 3) ili visokoškolskim obrazovanjem (ISCED 4)*,

| | | | — | s tercijarnim obrazovanjem (ISCED 5–8)*. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

s tercijarnim obrazovanjem (ISCED 5–8)*.

| | | | — | s tercijarnim obrazovanjem (ISCED 5–8)*. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

s tercijarnim obrazovanjem (ISCED 5–8)*.

| | | Ukupan broj sudionika izračunava se automatski na temelju zajedničkih pokazatelja ostvarenja povezanih s radnim statusom. |
| --- | --- | --- |

Ukupan broj sudionika izračunava se automatski na temelju zajedničkih pokazatelja ostvarenja povezanih s radnim statusom.

| | | Ukupan broj sudionika izračunava se automatski na temelju zajedničkih pokazatelja ostvarenja povezanih s radnim statusom. |
| --- | --- | --- |

Ukupan broj sudionika izračunava se automatski na temelju zajedničkih pokazatelja ostvarenja povezanih s radnim statusom.

| | (1b) | Drugi zajednički pokazatelji ostvarenja |
| --- | --- | --- |

(1b)

Drugi zajednički pokazatelji ostvarenja

| | (1b) | Drugi zajednički pokazatelji ostvarenja |
| --- | --- | --- |

(1b)

Drugi zajednički pokazatelji ostvarenja

| | | Ako se podaci za te pokazatelje ne prikupljaju iz registara podataka, vrijednosti tih pokazatelja mogu se odrediti prema utemeljenim procjenama korisnika. |
| --- | --- | --- |

Ako se podaci za te pokazatelje ne prikupljaju iz registara podataka, vrijednosti tih pokazatelja mogu se odrediti prema utemeljenim procjenama korisnika.

| | | Ako se podaci za te pokazatelje ne prikupljaju iz registara podataka, vrijednosti tih pokazatelja mogu se odrediti prema utemeljenim procjenama korisnika.
  Sudionici podatke uvijek pružaju na dobrovoljnoj osnovi. |
| --- | --- | --- |

Ako se podaci za te pokazatelje ne prikupljaju iz registara podataka, vrijednosti tih pokazatelja mogu se odrediti prema utemeljenim procjenama korisnika.
  Sudionici podatke uvijek pružaju na dobrovoljnoj osnovi.

Sudionici podatke uvijek pružaju na dobrovoljnoj osnovi.

| | | — | sudionici s invaliditetom**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

sudionici s invaliditetom**,

| | | — | sudionici s invaliditetom**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

sudionici s invaliditetom**,

| | | — | sudionici mlađi od 18 godina*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

sudionici mlađi od 18 godina*,

sudionici mlađi od 18 godina*,

| | | — | državljani trećih zemalja*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

državljani trećih zemalja*,

| | | — | državljani trećih zemalja*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

državljani trećih zemalja*,

| | | — | sudionici stranog podrijetla*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

sudionici stranog podrijetla*,

| | | — | sudionici stranog podrijetla*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

sudionici stranog podrijetla*,

| | | — | manjine (
  uključujući marginalizirane zajednice poput
  romske zajednice)**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

manjine (
  uključujući marginalizirane zajednice poput
  romske zajednice)**,

uključujući marginalizirane zajednice poput

| | | — | manjine (
  osim
  romske zajednice)**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

manjine (
  osim
  romske zajednice)**,

osim

| | | — | sudionici iz romske zajednice**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

sudionici iz romske zajednice**,

sudionici iz romske zajednice**,

| | | — | beskućnici ili osobe pogođene isključenošću u pogledu stanovanja*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

beskućnici ili osobe pogođene isključenošću u pogledu stanovanja*,

| | | — | beskućnici ili osobe pogođene isključenošću u pogledu stanovanja*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

beskućnici ili osobe pogođene isključenošću u pogledu stanovanja*,

| | | — | sudionici iz ruralnih područja*. |
| --- | --- | --- | --- |

—

sudionici iz ruralnih područja*.

| | | — | sudionici iz ruralnih područja*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

sudionici iz ruralnih područja*,

| | | — | sudionici iz geografskih područja s visokim razinama siromaštva i socijalne isključenosti*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

sudionici iz geografskih područja s visokim razinama siromaštva i socijalne isključenosti*,

sudionici iz geografskih područja s visokim razinama siromaštva i socijalne isključenosti*,

| | | — | sudionici koji prelaze s institucijske skrbi na skrb unutar obitelji ili u zajednici**. |
| --- | --- | --- | --- |

—

sudionici koji prelaze s institucijske skrbi na skrb unutar obitelji ili u zajednici**.

sudionici koji prelaze s institucijske skrbi na skrb unutar obitelji ili u zajednici**.

| (2) | Zajednički pokazatelji ostvarenja za subjekte su sljedeći: |
| --- | --- |

(2)

Zajednički pokazatelji ostvarenja za subjekte su sljedeći:

| (2) | Zajednički pokazatelji ostvarenja za subjekte su sljedeći: |
| --- | --- |

(2)

Zajednički pokazatelji ostvarenja za subjekte su sljedeći:

| | — | broj javnih uprava ili javnih službi na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini kojima je dana potpora, |
| --- | --- | --- |

—

broj javnih uprava ili javnih službi na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini kojima je dana potpora,

| | — | broj javnih uprava ili javnih službi na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini kojima je dana potpora, |
| --- | --- | --- |

—

broj javnih uprava ili javnih službi na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini kojima je dana potpora,

| | — | broj mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća kojima je dana potpora (uključujući zadružna poduzeća i socijalna poduzeća). |
| --- | --- | --- |

—

broj mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća kojima je dana potpora (uključujući zadružna poduzeća i socijalna poduzeća).

| | — | broj mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća kojima je dana potpora (uključujući zadružna poduzeća i socijalna poduzeća). |
| --- | --- | --- |

—

broj mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća kojima je dana potpora (uključujući zadružna poduzeća i socijalna poduzeća).

| (3) | Zajednički pokazatelji trenutačnih rezultata za sudionike su sljedeći: |
| --- | --- |

(3)

Zajednički pokazatelji trenutačnih rezultata za sudionike su sljedeći:

| (3) | Zajednički pokazatelji trenutačnih rezultata za sudionike su sljedeći: |
| --- | --- |

(3)

Zajednički pokazatelji trenutačnih rezultata za sudionike su sljedeći:

| | — | sudionici koji traže posao nakon prestanka sudjelovanja*, |
| --- | --- | --- |

—

sudionici koji traže posao nakon prestanka sudjelovanja*,

| | — | sudionici koji traže posao nakon prestanka sudjelovanja*, |
| --- | --- | --- |

—

sudionici koji traže posao nakon prestanka sudjelovanja*,

| | — | sudionici koji se obrazuju/osposobljavaju nakon prestanka sudjelovanja*, |
| --- | --- | --- |

—

sudionici koji se obrazuju/osposobljavaju nakon prestanka sudjelovanja*,

| | — | sudionici koji se obrazuju/osposobljavaju nakon prestanka sudjelovanja*, |
| --- | --- | --- |

—

sudionici koji se obrazuju/osposobljavaju nakon prestanka sudjelovanja*,

| | — | sudionici koji stječu kvalifikaciju nakon prestanka sudjelovanja*, |
| --- | --- | --- |

—

sudionici koji stječu kvalifikaciju nakon prestanka sudjelovanja*,

| | — | sudionici koji stječu kvalifikaciju nakon prestanka sudjelovanja*, |
| --- | --- | --- |

—

sudionici koji stječu kvalifikaciju nakon prestanka sudjelovanja*,

| | — | sudionici koji imaju posao, uključujući samozaposlene, nakon prestanka sudjelovanja*. |
| --- | --- | --- |

—

sudionici koji imaju posao, uključujući samozaposlene, nakon prestanka sudjelovanja*.

| | — | sudionici koji imaju posao, uključujući samozaposlene, nakon prestanka sudjelovanja*. |
| --- | --- | --- |

—

sudionici koji imaju posao, uključujući samozaposlene, nakon prestanka sudjelovanja*.

| (4) | Zajednički dugoročniji pokazatelji rezultata za sudionike: |
| --- | --- |

(4)

Zajednički dugoročniji pokazatelji rezultata za sudionike:

| (4) | Zajednički dugoročniji pokazatelji rezultata za sudionike: |
| --- | --- |

(4)

Zajednički dugoročniji pokazatelji rezultata za sudionike:

| | — | sudionici koji imaju posao, uključujući samozaposlene, šest mjeseci nakon prestanka sudjelovanja*, |
| --- | --- | --- |

—

sudionici koji imaju posao, uključujući samozaposlene, šest mjeseci nakon prestanka sudjelovanja*,

| | — | sudionici koji imaju posao, uključujući samozaposlene, šest
  i 12
  mjeseci nakon prestanka sudjelovanja*, |
| --- | --- | --- |

—

sudionici koji imaju posao, uključujući samozaposlene, šest
  i 12
  mjeseci nakon prestanka sudjelovanja*,

i 12

| | — | sudionici s poboljšanom situacijom na tržištu rada šest mjeseci nakon prestanka sudjelovanja*, |
| --- | --- | --- |

—

sudionici s poboljšanom situacijom na tržištu rada šest mjeseci nakon prestanka sudjelovanja*,

| | — | sudionici s poboljšanom situacijom na tržištu rada šest
  i 12
  mjeseci nakon prestanka sudjelovanja*, |
| --- | --- | --- |

—

sudionici s poboljšanom situacijom na tržištu rada šest
  i 12
  mjeseci nakon prestanka sudjelovanja*,

i 12

Minimalni je uvjet da se ti podaci prikupljaju na temelju reprezentativnog uzorka sudionika u okviru svakog posebnog cilja. Osigurava se interna valjanost uzorka tako da se podaci mogu uopćavati na razini posebnog cilja.

Minimalni je uvjet da se ti podaci prikupljaju na temelju reprezentativnog uzorka sudionika u okviru svakog posebnog cilja. Osigurava se interna valjanost uzorka tako da se podaci mogu uopćavati na razini posebnog cilja.

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II.

Prilog II.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |
| Zajednički pokazatelji za potporu ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice | Zajednički pokazatelji za potporu ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice |
| (1) | Pokazatelji ostvarenja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zajednički pokazatelji za potporu ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice

Zajednički pokazatelji za potporu ESF-a plus za suzbijanje materijalne oskudice

(1)

Pokazatelji ostvarenja

| (1) | Pokazatelji ostvarenja |
| --- | --- |

(1)

Pokazatelji ostvarenja

| | (a) | Ukupna novčana vrijednost podijeljene hrane i robe |
| --- | --- | --- |

(a)

Ukupna novčana vrijednost podijeljene hrane i robe

| | (a) | Ukupna novčana vrijednost podijeljene hrane i robe |
| --- | --- | --- |

(a)

Ukupna novčana vrijednost podijeljene hrane i robe

| | | i. | ukupna vrijednost potpore u hrani; |
| --- | --- | --- | --- |

i.

ukupna vrijednost potpore u hrani;

| | | i. | ukupna vrijednost potpore u hrani; |
| --- | --- | --- | --- |

i.

ukupna vrijednost potpore u hrani;

| | | i.a | ukupna novčana vrijednost hrane za djecu; |
| --- | --- | --- | --- |

i.a

ukupna novčana vrijednost hrane za djecu;

| | | i.a | ukupna novčana vrijednost hrane za djecu; |
| --- | --- | --- | --- |

i.a

ukupna novčana vrijednost hrane za djecu;

| | | i.b | ukupna novčana vrijednost hrane za beskućnike; |
| --- | --- | --- | --- |

i.b

ukupna novčana vrijednost hrane za beskućnike;

| | | i.b | ukupna novčana vrijednost hrane za beskućnike; |
| --- | --- | --- | --- |

i.b

ukupna novčana vrijednost hrane za beskućnike;

| | | i.c | ukupna novčana vrijednost hrane za druge ciljne skupine; |
| --- | --- | --- | --- |

i.c

ukupna novčana vrijednost hrane za druge ciljne skupine;

| | | i.c | ukupna novčana vrijednost hrane za druge ciljne skupine; |
| --- | --- | --- | --- |

i.c

ukupna novčana vrijednost hrane za druge ciljne skupine;

| | | ii. | ukupna vrijednost podijeljene robe; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

ukupna vrijednost podijeljene robe;

| | | ii. | ukupna vrijednost podijeljene robe; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

ukupna vrijednost podijeljene robe;

| | | ii.a | ukupna novčana vrijednost robe za djecu; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.a

ukupna novčana vrijednost robe za djecu;

| | | ii.a | ukupna novčana vrijednost robe za djecu; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.a

ukupna novčana vrijednost robe za djecu;

| | | ii.b | ukupna novčana vrijednost robe za beskućnike; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.b

ukupna novčana vrijednost robe za beskućnike;

| | | ii.b | ukupna novčana vrijednost robe za beskućnike; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.b

ukupna novčana vrijednost robe za beskućnike;

| | | ii.c | ukupna novčana vrijednost robe za druge ciljne skupine. |
| --- | --- | --- | --- |

ii.c

ukupna novčana vrijednost robe za druge ciljne skupine.

| | | ii.c | ukupna novčana vrijednost robe za druge ciljne skupine. |
| --- | --- | --- | --- |

ii.c

ukupna novčana vrijednost robe za druge ciljne skupine.

| | (b) | Ukupna količina podijeljene potpore u hrani (u tonama) |
| --- | --- | --- |

(b)

Ukupna količina podijeljene potpore u hrani (u tonama)

| | (b) | Ukupna količina podijeljene potpore u hrani (u tonama) |
| --- | --- | --- |

(b)

Ukupna količina podijeljene potpore u hrani (u tonama)

| | | Od toga (2): |
| --- | --- | --- |

Od toga (2):

2

| | | Od toga (2): |
| --- | --- | --- |

Od toga (2):

2

| | | (a) | udio hrane za koju su iz programa plaćeni samo prijevoz, podjela i skladištenje (u %); |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

udio hrane za koju su iz programa plaćeni samo prijevoz, podjela i skladištenje (u %);

| | | (a) | udio hrane za koju su iz programa plaćeni samo prijevoz, podjela i skladištenje (u %); |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

udio hrane za koju su iz programa plaćeni samo prijevoz, podjela i skladištenje (u %);

| | | (b) | udio prehrambenih proizvoda sufinanciranih iz ESF-a plus u ukupnom volumenu hrane podijeljene korisnicima (u %). |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

udio prehrambenih proizvoda sufinanciranih iz ESF-a plus u ukupnom volumenu hrane podijeljene korisnicima (u %).

| | | (b) | udio prehrambenih proizvoda sufinanciranih iz ESF-a plus u ukupnom volumenu hrane podijeljene korisnicima (u %). |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

udio prehrambenih proizvoda sufinanciranih iz ESF-a plus u ukupnom volumenu hrane podijeljene korisnicima (u %).

| (3) | Zajednički pokazatelji rezultata (3) |
| --- | --- |

(3)

Zajednički pokazatelji rezultata (3)

3

| (3) | Zajednički pokazatelji rezultata (3) |
| --- | --- |

(3)

Zajednički pokazatelji rezultata (3)

3

| | Broj primatelja pomoći u hrani |
| --- | --- |

Broj primatelja pomoći u hrani

| | Broj primatelja pomoći u hrani |
| --- | --- |

Broj primatelja pomoći u hrani

| | — | broj djece u dobi od 18 godina ili manje, |
| --- | --- | --- |

—

broj djece u dobi od 18 godina ili manje,

| | — | broj djece u dobi od 18 godina ili manje, |
| --- | --- | --- |

—

broj djece u dobi od 18 godina ili manje,

| | — | broj mladih u dobi od 18 do 29 godina, |
| --- | --- | --- |

—

broj mladih u dobi od 18 do 29 godina,

| | — | broj mladih u dobi od 18 do 29 godina, |
| --- | --- | --- |

—

broj mladih u dobi od 18 do 29 godina,

| | — | broj primatelja pomoći u dobi od 54 godine ili više, |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći u dobi od 54 godine ili više,

| | — | broj primatelja pomoći u dobi od 54 godine ili više, |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći u dobi od 54 godine ili više,

| | — | broj primatelja pomoći s invaliditetom, |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći s invaliditetom,

| | — | broj primatelja pomoći s invaliditetom, |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći s invaliditetom,

| | — | broj državljana trećih zemalja, |
| --- | --- | --- |

—

broj državljana trećih zemalja,

| | — | broj državljana trećih zemalja, |
| --- | --- | --- |

—

broj državljana trećih zemalja,

| | — | broj primatelja pomoći koji su stranog podrijetla i pripadnici manjina (
  uključujući marginalizirane zajednice poput
  romske zajednice), |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći koji su stranog podrijetla i pripadnici manjina (
  uključujući marginalizirane zajednice poput
  romske zajednice),

uključujući marginalizirane zajednice poput

| | — | broj primatelja pomoći koji su stranog podrijetla i pripadnici manjina (
  osim
  romske zajednice), |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći koji su stranog podrijetla i pripadnici manjina (
  osim
  romske zajednice),

osim

| | — | sudionici iz romske zajednice, |
| --- | --- | --- |

—

sudionici iz romske zajednice,

sudionici iz romske zajednice,

| | — | broj primatelja pomoći koji su beskućnici ili osobe pogođene isključenošću u pogledu stanovanja. |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći koji su beskućnici ili osobe pogođene isključenošću u pogledu stanovanja.

| | — | broj primatelja pomoći koji su beskućnici ili osobe pogođene isključenošću u pogledu stanovanja. |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći koji su beskućnici ili osobe pogođene isključenošću u pogledu stanovanja.

| | Broj primatelja materijalne pomoći |
| --- | --- |

Broj primatelja materijalne pomoći

| | Broj primatelja materijalne pomoći |
| --- | --- |

Broj primatelja materijalne pomoći

| | — | broj djece u dobi od 18 godina ili manje, |
| --- | --- | --- |

—

broj djece u dobi od 18 godina ili manje,

| | — | broj djece u dobi od 18 godina ili manje, |
| --- | --- | --- |

—

broj djece u dobi od 18 godina ili manje,

| | — | broj mladih u dobi od 18 do 29 godina, |
| --- | --- | --- |

—

broj mladih u dobi od 18 do 29 godina,

| | — | broj mladih u dobi od 18 do 29 godina, |
| --- | --- | --- |

—

broj mladih u dobi od 18 do 29 godina,

| | — | broj primatelja pomoći u dobi od 54 godine ili više, |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći u dobi od 54 godine ili više,

| | — | broj primatelja pomoći u dobi od 54 godine ili više, |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći u dobi od 54 godine ili više,

| | — | broj primatelja pomoći s invaliditetom, |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći s invaliditetom,

| | — | broj primatelja pomoći s invaliditetom, |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći s invaliditetom,

| | — | broj državljana trećih zemalja, |
| --- | --- | --- |

—

broj državljana trećih zemalja,

| | — | broj državljana trećih zemalja, |
| --- | --- | --- |

—

broj državljana trećih zemalja,

| | — | broj primatelja pomoći koji su stranog podrijetla i pripadnici manjina (
  uključujući marginalizirane zajednice poput
  romske zajednice), |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći koji su stranog podrijetla i pripadnici manjina (
  uključujući marginalizirane zajednice poput
  romske zajednice),

uključujući marginalizirane zajednice poput

| | — | broj primatelja pomoći koji su stranog podrijetla i pripadnici manjina (
  osim
  romske zajednice), |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći koji su stranog podrijetla i pripadnici manjina (
  osim
  romske zajednice),

osim

| | — | sudionici iz romske zajednice, |
| --- | --- | --- |

—

sudionici iz romske zajednice,

sudionici iz romske zajednice,

| | — | broj primatelja pomoći koji su beskućnici ili osobe pogođene isključenošću u pogledu stanovanja. |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći koji su beskućnici ili osobe pogođene isključenošću u pogledu stanovanja.

| | — | broj primatelja pomoći koji su beskućnici ili osobe pogođene isključenošću u pogledu stanovanja. |
| --- | --- | --- |

—

broj primatelja pomoći koji su beskućnici ili osobe pogođene isključenošću u pogledu stanovanja.

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II.a (novi)

Prilog II.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Pokazatelji ostvarenja










  (1) | Ukupan broj osoba koje primaju pomoć za socijalnu uključenost.



  Od toga:









  (a) | broj djece u dobi od 15 godina ili manje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pokazatelji ostvarenja

Pokazatelji ostvarenja

(1)

(1)

Ukupan broj osoba koje primaju pomoć za socijalnu uključenost.

Ukupan broj osoba koje primaju pomoć za socijalnu uključenost.

Od toga:

(a)

(a)

broj djece u dobi od 15 godina ili manje;

broj djece u dobi od 15 godina ili manje;

| (b) | broj osoba u dobi od 65 godina ili više; |
| --- | --- |

(b)

(b)

broj osoba u dobi od 65 godina ili više;

broj osoba u dobi od 65 godina ili više;

| (c) | broj žena; |
| --- | --- |

(c)

(c)

broj žena;

broj žena;

| (d) | broj osoba stranog podrijetla i pripadnika manjina (osim romske zajednice); |
| --- | --- |

(d)

(d)

broj osoba stranog podrijetla i pripadnika manjina (osim romske zajednice);

broj osoba stranog podrijetla i pripadnika manjina (osim romske zajednice);

| (e) | sudionici iz romske zajednice; |
| --- | --- |

(e)

(e)

sudionici iz romske zajednice;

sudionici iz romske zajednice;

| (f) | broj beskućnika. |
| --- | --- |

(f)

(f)

broj beskućnika.

broj beskućnika.

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II.b (novi)

Prilog II.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | Razina prijavljene koristi od boljeg razumijevanja politika i zakonodavstva Unije









  (1) | Broj analitičkih aktivnosti, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

1.

Razina prijavljene koristi od boljeg razumijevanja politika i zakonodavstva Unije

(1)

(1)

Broj analitičkih aktivnosti,

Broj analitičkih aktivnosti,

| (2) | Broj aktivnosti zajedničkog učenja, razvijanja svijesti i širenja informacija, |
| --- | --- |

(2)

(2)

Broj aktivnosti zajedničkog učenja, razvijanja svijesti i širenja informacija,

Broj aktivnosti zajedničkog učenja, razvijanja svijesti i širenja informacija,

| (3) | Potpora glavnim akterima |
| --- | --- |

(3)

(3)

Potpora glavnim akterima

Potpora glavnim akterima

| 2. | Razina aktivne suradnje i partnerstva između upravnih institucija EU-a, država članica i pridruženih zemalja









  (1) | Broj analitičkih aktivnosti, |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Razina aktivne suradnje i partnerstva između upravnih institucija EU-a, država članica i pridruženih zemalja

(1)

(1)

Broj analitičkih aktivnosti,

Broj analitičkih aktivnosti,

| (2) | Broj aktivnosti zajedničkog učenja, razvijanja svijesti i širenja informacija, |
| --- | --- |

(2)

(2)

Broj aktivnosti zajedničkog učenja, razvijanja svijesti i širenja informacija,

Broj aktivnosti zajedničkog učenja, razvijanja svijesti i širenja informacija,

| (3) | Potpora glavnim akterima |
| --- | --- |

(3)

(3)

Potpora glavnim akterima

Potpora glavnim akterima

| 3. | Prijavljeno korištenje inovacijama u području socijalne politike u provedbi socijalnih preporuka za pojedinu zemlju i rezultata eksperimentiranja u području socijalne politike za donošenje politika









  (1) | Broj analitičkih aktivnosti, |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Prijavljeno korištenje inovacijama u području socijalne politike u provedbi socijalnih preporuka za pojedinu zemlju i rezultata eksperimentiranja u području socijalne politike za donošenje politika

(1)

(1)

Broj analitičkih aktivnosti,

Broj analitičkih aktivnosti,

| (2) | Broj aktivnosti zajedničkog učenja, razvijanja svijesti i širenja informacija, |
| --- | --- |

(2)

(2)

Broj aktivnosti zajedničkog učenja, razvijanja svijesti i širenja informacija,

Broj aktivnosti zajedničkog učenja, razvijanja svijesti i širenja informacija,

| (3) | Potpora glavnim akterima |
| --- | --- |

(3)

(3)

Potpora glavnim akterima

Potpora glavnim akterima

| 4. | Broj posjeta platformi EURES-a |
| --- | --- |

4.

4.

Broj posjeta platformi EURES-a

| 5. | Broj otvorenih radnih mjesta za mlade koji je ostvaren ili kojemu je pružena potpora u okviru pripremne aktivnosti „Tvoj prvi posao preko EURES-a” te u okviru ciljanih programa mobilnosti |
| --- | --- |

5.

5.

Broj otvorenih radnih mjesta za mlade koji je ostvaren ili kojemu je pružena potpora u okviru pripremne aktivnosti „Tvoj prvi posao preko EURES-a” te u okviru ciljanih programa mobilnosti

| 6. | Broj pojedinačnih osobnih kontakata savjetnika EURES-a s osobama koje traže posao, osobama koje mijenjaju posao i poslodavcima |
| --- | --- |

6.

6.

Broj pojedinačnih osobnih kontakata savjetnika EURES-a s osobama koje traže posao, osobama koje mijenjaju posao i poslodavcima

| 7. | Broj stvorenih ili konsolidiranih poduzeća koja su imala koristi od potpore Unije |
| --- | --- |

7.

7.

Broj stvorenih ili konsolidiranih poduzeća koja su imala koristi od potpore Unije

| 8. | Udio nezaposlenih korisnika ili onih koji pripadaju skupinama u nepovoljnom položaju, koji su stvorili ili dodatno razvili posao s pomoću mikrofinanciranja Unije. |
| --- | --- |

8.

8.

Udio nezaposlenih korisnika ili onih koji pripadaju skupinama u nepovoljnom položaju, koji su stvorili ili dodatno razvili posao s pomoću mikrofinanciranja Unije.

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – točka 2.

Prilog III. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Broj
  zajedničkih kliničkih procjena zdravstvenih tehnologija |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Broj
  zajedničkih kliničkih procjena zdravstvenih tehnologija

zajedničkih kliničkih procjena zdravstvenih tehnologija

| 2. | Broj
  korisnika (stručnjaci, građani, pacijenti) na koje utječu rezultati programa |
| --- | --- |

2.

Broj
  korisnika (stručnjaci, građani, pacijenti) na koje utječu rezultati programa

korisnika (stručnjaci, građani, pacijenti) na koje utječu rezultati programa

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – točka 3.

Prilog III. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Broj
  prenesenih najboljih praksi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

Broj
  prenesenih najboljih praksi

prenesenih najboljih praksi

| 3. | Broj
  zajedničkih kliničkih procjena zdravstvenih tehnologija |
| --- | --- |

3.

Broj
  zajedničkih kliničkih procjena zdravstvenih tehnologija

zajedničkih kliničkih procjena zdravstvenih tehnologija

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – točka 4.

Prilog III. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | Stupanj upotrebe rezultata programa u nacionalnoj zdravstvenoj politici kako je izmjeren u upitniku o upotrebi prije i poslije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

Stupanj upotrebe rezultata programa u nacionalnoj zdravstvenoj politici kako je izmjeren u upitniku o upotrebi prije i poslije

| 4. | Broj prenesenih najboljih praksi |
| --- | --- |

4.

Broj prenesenih najboljih praksi

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – točka 4.a (nova)

Prilog III. – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a. | Stupanj upotrebe rezultata programa u regionalnim i nacionalnim zdravstvenim politikama ili instrumentima kako je izmjeren validiranim metodama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.

4a.

Stupanj upotrebe rezultata programa u regionalnim i nacionalnim zdravstvenim politikama ili instrumentima kako je izmjeren validiranim metodama.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0461/2018).

1

(1a)  

  SL C 484, 24.12.2016., str. 1.

1a

SL C 484, 24.12.2016., str. 1.

(1a)  
  Preporuka Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključenju osoba isključenih iz tržišta rada (SL L 307, 18.11.2008., str.11.).

1a

Preporuka Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključenju osoba isključenih iz tržišta rada (SL L 307, 18.11.2008., str.11.).

(1a)  
  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/en/pdf.

1a

http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/en/pdf.

(1a)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 240/2014 оd 7. siječnja 2014. o europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (SL L 74, 14.3.2014., str. 1.).

1a

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 240/2014 оd 7. siječnja 2014. o europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (SL L 74, 14.3.2014., str. 1.).

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(17)  COM(2016)0739

17

(17)  COM(2016)0739

17

(1a)  
  Odluka br. 1786/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. rujna 2002. o usvajanju programa djelovanja Zajednice u području javnog zdravlja (2003. – 2008.) (SL L 271, 9.10.2002., str. 1.).

1a

Odluka br. 1786/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. rujna 2002. o usvajanju programa djelovanja Zajednice u području javnog zdravlja (2003. – 2008.) (SL L 271, 9.10.2002., str. 1.).

(1b)  
  Odluka br. 1350/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uspostavljanju drugog programa aktivnosti Zajednice u području zdravstva (2008. – 2013.) (SL L 301, 20.11.2007., str. 3.).

1b

Odluka br. 1350/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uspostavljanju drugog programa aktivnosti Zajednice u području zdravstva (2008. – 2013.) (SL L 301, 20.11.2007., str. 3.).

(1c)  
  Uredba (EU) br. 282/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi trećeg Programa djelovanja Unije u području zdravlja (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1350/2007/EZ (SL L 86, 21.3.2014., str. 1.).

1c

Uredba (EU) br. 282/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi trećeg Programa djelovanja Unije u području zdravlja (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1350/2007/EZ (SL L 86, 21.3.2014., str. 1.).

(19)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

19

(19)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

19

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

(28)  SL L 123, 12.5.2016., str. 13.

28

(28)  SL L 123, 12.5.2016., str. 13.

28

(1)  Podaci prijavljeni za pokazatelje koji su obilježeni znakom * osobni su podaci u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679.

1

Podaci prijavljeni za pokazatelje koji su obilježeni znakom ** posebna su kategorija podataka u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) 2016/679.

(1)  Podaci prijavljeni za pokazatelje koji su obilježeni znakom * osobni su podaci u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679.

1

Podaci prijavljeni za pokazatelje koji su obilježeni znakom ** posebna su kategorija podataka u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) 2016/679.

(2)  Vrijednosti tih pokazatelja utvrđuju se prema utemeljenim procjenama korisnika.

2

(2)  Vrijednosti tih pokazatelja utvrđuju se prema utemeljenim procjenama korisnika.

2

(3)  Vidjeti prethodnu bilješku.

3

(3)  Vidjeti prethodnu bilješku.

3

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/425 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/425

---

P8_TA(2019)0021

Posebne odredbe za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) uz potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak prvo čitanje)

(2020/C 411/42)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Člankom 176. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) propisuje se da je cilj Europskog fonda za regionalni razvoj („EFRR”) pomoći pri otklanjanju glavnih regionalnih neuravnoteženosti u Uniji. U skladu s tim člankom te člankom 174. drugim i trećim stavkom UFEU-a, EFRR treba pridonijeti smanjivanju razlika između razina razvijenosti različitih regija i smanjivanju zaostalosti regija u najnepovoljnijem položaju,
  među kojima se posebna pozornost poklanja određenim kategorijama regija, među kojima se posebno navode pogranične regije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Člankom 176. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) propisuje se da je cilj Europskog fonda za regionalni razvoj („EFRR”) pomoći pri otklanjanju glavnih regionalnih neuravnoteženosti u Uniji. U skladu s tim člankom te člankom 174. drugim i trećim stavkom UFEU-a, EFRR treba pridonijeti smanjivanju razlika između razina razvijenosti različitih regija i smanjivanju zaostalosti regija u najnepovoljnijem položaju,
  među kojima se posebna pozornost poklanja određenim kategorijama regija, među kojima se posebno navode pogranične regije
  .

| (1) | Člankom 176. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) propisuje se da je cilj Europskog fonda za regionalni razvoj („EFRR”) pomoći pri otklanjanju glavnih regionalnih neuravnoteženosti u Uniji. U skladu s tim člankom i člankom 174. drugim i trećim stavkom UFEU-a, EFRR treba doprinijeti smanjivanju razlika između razina razvijenosti različitih regija i smanjivanju zaostalosti regija u najnepovoljnijem položaju,
  ruralnih područja, područja zahvaćenih industrijskom tranzicijom, regija s niskom gustoćom naseljenosti te otočnih i planinskih regija
  . |
| --- | --- |

(1)

Člankom 176. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) propisuje se da je cilj Europskog fonda za regionalni razvoj („EFRR”) pomoći pri otklanjanju glavnih regionalnih neuravnoteženosti u Uniji. U skladu s tim člankom i člankom 174. drugim i trećim stavkom UFEU-a, EFRR treba doprinijeti smanjivanju razlika između razina razvijenosti različitih regija i smanjivanju zaostalosti regija u najnepovoljnijem položaju,
  ruralnih područja, područja zahvaćenih industrijskom tranzicijom, regija s niskom gustoćom naseljenosti te otočnih i planinskih regija
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | U Uredbi (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] Europskog parlamenta i Vijeća (21) utvrđuju se zajedničke odredbe za EFRR te određene druge fondove, a u Uredbi (EU) [novi EFRR] Europskog parlamenta i Vijeća (22) utvrđuju se odredbe koje se odnose na posebne ciljeve i područje primjene potpore iz EFRR-a. Sada je potrebno donijeti posebne odredbe povezane s ciljem „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg), u okviru kojeg jedna ili više država članica
  ostvaruje
  prekograničnu suradnju u pogledu djelotvornog programiranja, uključujući odredbe o tehničkoj pomoći, praćenju, evaluaciji, komunikaciji, prihvatljivosti, upravljanju i kontroli te financijskom upravljanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

U Uredbi (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] Europskog parlamenta i Vijeća (21) utvrđuju se zajedničke odredbe za EFRR te određene druge fondove, a u Uredbi (EU) [novi EFRR] Europskog parlamenta i Vijeća (22) utvrđuju se odredbe koje se odnose na posebne ciljeve i područje primjene potpore iz EFRR-a. Sada je potrebno donijeti posebne odredbe povezane s ciljem „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg), u okviru kojeg jedna ili više država članica
  ostvaruje
  prekograničnu suradnju u pogledu djelotvornog programiranja, uključujući odredbe o tehničkoj pomoći, praćenju, evaluaciji, komunikaciji, prihvatljivosti, upravljanju i kontroli te financijskom upravljanju.

| (2) | U Uredbi (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] Europskog parlamenta i Vijeća (21) utvrđuju se zajedničke odredbe za EFRR te određene druge fondove, a u Uredbi (EU) [novi EFRR] Europskog parlamenta i Vijeća (22) utvrđuju se odredbe koje se odnose na posebne ciljeve i područje primjene potpore iz EFRR-a. Sada je potrebno donijeti posebne odredbe povezane s ciljem „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg), u okviru kojeg jedna ili više država članica
  i njihove regije ostvaruju
  prekograničnu suradnju u pogledu djelotvornog programiranja, uključujući odredbe o tehničkoj pomoći, praćenju, evaluaciji, komunikaciji, prihvatljivosti, upravljanju i kontroli te financijskom upravljanju. |
| --- | --- |

(2)

U Uredbi (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] Europskog parlamenta i Vijeća (21) utvrđuju se zajedničke odredbe za EFRR te određene druge fondove, a u Uredbi (EU) [novi EFRR] Europskog parlamenta i Vijeća (22) utvrđuju se odredbe koje se odnose na posebne ciljeve i područje primjene potpore iz EFRR-a. Sada je potrebno donijeti posebne odredbe povezane s ciljem „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg), u okviru kojeg jedna ili više država članica
  i njihove regije ostvaruju
  prekograničnu suradnju u pogledu djelotvornog programiranja, uključujući odredbe o tehničkoj pomoći, praćenju, evaluaciji, komunikaciji, prihvatljivosti, upravljanju i kontroli te financijskom upravljanju.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Kako bi se podržao skladan razvoj državnih područja Unije na različitim razinama, iz EFRR-a bi se trebalo poduprijeti prekograničnu suradnju, transnacionalnu suradnju, pomorsku suradnju, suradnju najudaljenijih regija i međuregionalnu suradnju u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interrega). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Kako bi se podržao skladan razvoj državnih područja Unije na različitim razinama, iz EFRR-a bi se trebalo poduprijeti prekograničnu suradnju, transnacionalnu suradnju, pomorsku suradnju, suradnju najudaljenijih regija i međuregionalnu suradnju u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interrega).

| (3) | Kako bi se podržao skladan
  i kooperativan
  razvoj državnih područja Unije na različitim razinama
  i kako bi se smanjile postojeće razlike
  , iz EFRR-a bi se trebalo poduprijeti prekograničnu suradnju, transnacionalnu suradnju, pomorsku suradnju, suradnju najudaljenijih regija i međuregionalnu suradnju u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interrega).
  Pritom bi trebalo uzeti u obzir načela višerazinskog upravljanja i partnerstva te osnažiti pristupe usmjerene na konkretna područja. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se podržao skladan
  i kooperativan
  razvoj državnih područja Unije na različitim razinama
  i kako bi se smanjile postojeće razlike
  , iz EFRR-a bi se trebalo poduprijeti prekograničnu suradnju, transnacionalnu suradnju, pomorsku suradnju, suradnju najudaljenijih regija i međuregionalnu suradnju u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interrega).
  Pritom bi trebalo uzeti u obzir načela višerazinskog upravljanja i partnerstva te osnažiti pristupe usmjerene na konkretna područja.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3 a) | Različitim sastavnicama Interrega trebalo bi pridonijeti postizanju ciljeva održivog razvoja kako je opisano u Programu održivog razvoja do 2030. donesenom u rujnu 2015. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3 a)

Različitim sastavnicama Interrega trebalo bi pridonijeti postizanju ciljeva održivog razvoja kako je opisano u Programu održivog razvoja do 2030. donesenom u rujnu 2015.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Cilj komponente prekogranične suradnje trebao bi biti rješavanje zajedničkih izazova zajednički utvrđenih u pograničnim regijama te iskoristiti neiskorišteni potencijal rasta u pograničnim područjima, što je pokazano u Komunikaciji Komisije „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a” (23)(„Komunikacija o graničnim regijama”).
  Slijedom toga,
  prekogranična sastavnica trebala
  bi biti ograničena na
  suradnju na kopnenim granicama
  , a prekogranična suradnja
  na pomorskim granicama
  trebala bi biti integrirana u transnacionalnu
  sastavnicu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Cilj komponente prekogranične suradnje trebao bi biti rješavanje zajedničkih izazova zajednički utvrđenih u pograničnim regijama te iskoristiti neiskorišteni potencijal rasta u pograničnim područjima, što je pokazano u Komunikaciji Komisije „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a” (23)(„Komunikacija o graničnim regijama”).
  Slijedom toga,
  prekogranična sastavnica trebala
  bi biti ograničena na
  suradnju na kopnenim granicama
  , a prekogranična suradnja
  na pomorskim granicama
  trebala bi biti integrirana u transnacionalnu
  sastavnicu.

| (4) | Cilj komponente prekogranične suradnje trebao bi biti rješavanje zajedničkih izazova zajednički utvrđenih u pograničnim regijama te iskoristiti neiskorišteni potencijal rasta u pograničnim područjima, što je pokazano u Komunikaciji Komisije „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a” (23)(„Komunikacija o graničnim regijama”).
  Stoga bi
  prekogranična suradnja trebala
  obuhvaćati
  suradnju na kopnenim
  ili
  na pomorskim granicama
  , ne dovodeći u pitanje novu
  sastavnicu
  za suradnju najudaljenijih regija
  . |
| --- | --- |

(4)

Cilj komponente prekogranične suradnje trebao bi biti rješavanje zajedničkih izazova zajednički utvrđenih u pograničnim regijama te iskoristiti neiskorišteni potencijal rasta u pograničnim područjima, što je pokazano u Komunikaciji Komisije „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a” (23)(„Komunikacija o graničnim regijama”).
  Stoga bi
  prekogranična suradnja trebala
  obuhvaćati
  suradnju na kopnenim
  ili
  na pomorskim granicama
  , ne dovodeći u pitanje novu
  sastavnicu
  za suradnju najudaljenijih regija
  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Sastavnica prekogranične suradnje trebala bi uključivati i suradnju između jedne ili više država članica i jedne ili više zemalja ili drugih područja izvan Unije. Uključivanje unutarnje i vanjske prekogranične suradnje u ovu Uredbu trebalo bi rezultirati znatnim pojednostavljenjem i usklađivanjem primjenjivih odredbi za programska tijela u državama članicama, kao i za partnerska tijela i korisnike izvan Unije u usporedbi s programskim razdobljem 2014. – 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Sastavnica prekogranične suradnje trebala bi uključivati i suradnju između jedne ili više država članica i jedne ili više zemalja ili drugih područja izvan Unije. Uključivanje unutarnje i vanjske prekogranične suradnje u ovu Uredbu trebalo bi rezultirati znatnim pojednostavljenjem i usklađivanjem primjenjivih odredbi za programska tijela u državama članicama, kao i za partnerska tijela i korisnike izvan Unije u usporedbi s programskim razdobljem 2014. – 2020.

| (5) | Sastavnica prekogranične suradnje trebala bi uključivati i suradnju između jedne ili više država članica
  odnosno njihovih regija
  i jedne ili više zemalja
  odnosno regija
  ili drugih područja izvan Unije. Uključivanje unutarnje i vanjske prekogranične suradnje u ovu Uredbu trebalo bi rezultirati znatnim pojednostavljenjem i usklađivanjem primjenjivih odredbi za programska tijela u državama članicama, kao i za partnerska tijela i korisnike izvan Unije u usporedbi s programskim razdobljem 2014. – 2020. |
| --- | --- |

(5)

Sastavnica prekogranične suradnje trebala bi uključivati i suradnju između jedne ili više država članica
  odnosno njihovih regija
  i jedne ili više zemalja
  odnosno regija
  ili drugih područja izvan Unije. Uključivanje unutarnje i vanjske prekogranične suradnje u ovu Uredbu trebalo bi rezultirati znatnim pojednostavljenjem i usklađivanjem primjenjivih odredbi za programska tijela u državama članicama, kao i za partnerska tijela i korisnike izvan Unije u usporedbi s programskim razdobljem 2014. – 2020.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Cilj sastavnice transnacionalne suradnje i pomorske suradnje trebao bi biti jačanje suradnje djelovanjem kojim se omogućava integriran teritorijalni razvoj povezan s prioritetima kohezijske politike Unije
  te bi trebao uključivati i pomorsku prekograničnu suradnju
  . Transnacionalna suradnja trebala bi obuhvaćati veća
  državna
  područja
  na kopnu Unije, dok bi pomorska suradnja trebala obuhvaćati
  područja oko morskih bazena
  i integrirati prekograničnu suradnju na pomorskim granicama tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020
  .
  Potrebno je omogućiti maksimalnu fleksibilnost za nastavak provedbe prethodne pomorske prekogranične suradnje unutar šireg okvira pomorske suradnje, osobito definiranjem obuhvaćenog područja, posebnih ciljeva takve suradnje, zahtjeva za projektno partnerstvo i uspostavom potprograma i posebnih odbora za upravljanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Cilj sastavnice transnacionalne suradnje i pomorske suradnje trebao bi biti jačanje suradnje djelovanjem kojim se omogućava integriran teritorijalni razvoj povezan s prioritetima kohezijske politike Unije
  te bi trebao uključivati i pomorsku prekograničnu suradnju
  . Transnacionalna suradnja trebala bi obuhvaćati veća
  državna
  područja
  na kopnu Unije, dok bi pomorska suradnja trebala obuhvaćati
  područja oko morskih bazena
  i integrirati prekograničnu suradnju na pomorskim granicama tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020
  .
  Potrebno je omogućiti maksimalnu fleksibilnost za nastavak provedbe prethodne pomorske prekogranične suradnje unutar šireg okvira pomorske suradnje, osobito definiranjem obuhvaćenog područja, posebnih ciljeva takve suradnje, zahtjeva za projektno partnerstvo i uspostavom potprograma i posebnih odbora za upravljanje.

| (6) | Cilj sastavnice transnacionalne suradnje i pomorske suradnje trebao bi biti jačanje suradnje djelovanjem kojim se omogućava integriran teritorijalni razvoj povezan s prioritetima kohezijske politike Unije,
  uz puno poštovanje načela supsidijarnosti
  . Transnacionalna suradnja trebala bi obuhvaćati veća
  transnacionalna
  područja
  i, prema potrebi,
  područja oko morskih bazena
  koja su geografski izvan područja koja su obuhvaćena prekograničnim programima
  . |
| --- | --- |

(6)

Cilj sastavnice transnacionalne suradnje i pomorske suradnje trebao bi biti jačanje suradnje djelovanjem kojim se omogućava integriran teritorijalni razvoj povezan s prioritetima kohezijske politike Unije,
  uz puno poštovanje načela supsidijarnosti
  . Transnacionalna suradnja trebala bi obuhvaćati veća
  transnacionalna
  područja
  i, prema potrebi,
  područja oko morskih bazena
  koja su geografski izvan područja koja su obuhvaćena prekograničnim programima
  .

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Na temelju iskustva s prekograničnom i transnacionalnom suradnjom tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. u najudaljenijim regijama, gdje kombinacija obje sastavnice unutar jednog programa po području suradnje nije rezultirala dovoljnim pojednostavnjenjem za programska tijela i korisnike, potrebno je uspostaviti posebnu sastavnicu najudaljenijih regija kako bi se najudaljenijim regijama omogućila najdjelotvornija i najjednostavnija suradnja
  sa susjednim
  zemljama i područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Na temelju iskustva s prekograničnom i transnacionalnom suradnjom tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. u najudaljenijim regijama, gdje kombinacija obje sastavnice unutar jednog programa po području suradnje nije rezultirala dovoljnim pojednostavnjenjem za programska tijela i korisnike, potrebno je uspostaviti posebnu sastavnicu najudaljenijih regija kako bi se najudaljenijim regijama omogućila najdjelotvornija i najjednostavnija suradnja
  sa susjednim
  zemljama i područjima.

| (7) | Na temelju iskustva s prekograničnom i transnacionalnom suradnjom tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. u najudaljenijim regijama, gdje kombinacija obje sastavnice unutar jednog programa po području suradnje nije rezultirala dovoljnim pojednostavnjenjem za programska tijela i korisnike, potrebno je uspostaviti posebnu
  dodatnu
  sastavnicu najudaljenijih regija kako bi se najudaljenijim regijama omogućila najdjelotvornija i najjednostavnija suradnja
  s trećim zemljama, prekomorskim
  zemljama i područjima
  (PZP-ovi) ili organizacijama za regionalnu integraciju i suradnju, uzimajući u obzir njihove posebnosti
  . |
| --- | --- |

(7)

Na temelju iskustva s prekograničnom i transnacionalnom suradnjom tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. u najudaljenijim regijama, gdje kombinacija obje sastavnice unutar jednog programa po području suradnje nije rezultirala dovoljnim pojednostavnjenjem za programska tijela i korisnike, potrebno je uspostaviti posebnu
  dodatnu
  sastavnicu najudaljenijih regija kako bi se najudaljenijim regijama omogućila najdjelotvornija i najjednostavnija suradnja
  s trećim zemljama, prekomorskim
  zemljama i područjima
  (PZP-ovi) ili organizacijama za regionalnu integraciju i suradnju, uzimajući u obzir njihove posebnosti
  .

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Na temelju iskustva s programima međuregionalne suradnje u okviru Interrega i izostanka takve suradnje u programima u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020.,
  sastavnica međuregionalne suradnje trebala bi biti dodatno usmjerena na povećanje djelotvornosti kohezijske politike. Ta bi sastavnica stoga trebala biti ograničena na dva programa: jedan kojim će se omogućiti sve vrste
  iskustva
  , inovativni pristupi i izgradnja
  kapaciteta za programe u okviru oba cilja
  te promicati Europske grupacije
  za teritorijalnu suradnju („EGTS-i”)
  koje su uspostavljene ili će se uspostaviti na temelju Uredbe (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća

   (24)

  , i drugi za poboljšanje analize razvojnih trendova. Suradnju na temelju projekata diljem Unije trebalo bi integrirati u novu sastavnicu ulaganja u međuregionalne inovacije i usko povezati s provedbom Komunikacije Komisije „Jačanje inovacija u europskim regijama: strategije za otporni, uključivi i održivi rast”

   (25)

  , osobito kako bi se podržale tematske platforme za pametnu specijalizaciju u područjima kao što su energetika, industrijska modernizacija ili poljoprivredno-prehrambeni sektor. Konačno, integrirani teritorijalni razvoj usmjeren na funkcionalna urbana područja ili urbana područja trebao bi niti koncentriran unutar programa u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” i u jednom popratnom instrumentu – „Europska urbana inicijativa”
  .
  Dva programa u okviru sastavnice međuregionalne suradnje trebaju obuhvaćati cijelu Uniju i biti otvoreni za sudjelovanje trećih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Na temelju iskustva s programima međuregionalne suradnje u okviru Interrega i izostanka takve suradnje u programima u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020.,
  sastavnica međuregionalne suradnje trebala bi biti dodatno usmjerena na povećanje djelotvornosti kohezijske politike. Ta bi sastavnica stoga trebala biti ograničena na dva programa: jedan kojim će se omogućiti sve vrste
  iskustva
  , inovativni pristupi i izgradnja
  kapaciteta za programe u okviru oba cilja
  te promicati Europske grupacije
  za teritorijalnu suradnju („EGTS-i”)
  koje su uspostavljene ili će se uspostaviti na temelju Uredbe (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća

   (24)

  , i drugi za poboljšanje analize razvojnih trendova. Suradnju na temelju projekata diljem Unije trebalo bi integrirati u novu sastavnicu ulaganja u međuregionalne inovacije i usko povezati s provedbom Komunikacije Komisije „Jačanje inovacija u europskim regijama: strategije za otporni, uključivi i održivi rast”

   (25)

  , osobito kako bi se podržale tematske platforme za pametnu specijalizaciju u područjima kao što su energetika, industrijska modernizacija ili poljoprivredno-prehrambeni sektor. Konačno, integrirani teritorijalni razvoj usmjeren na funkcionalna urbana područja ili urbana područja trebao bi niti koncentriran unutar programa u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” i u jednom popratnom instrumentu – „Europska urbana inicijativa”
  .
  Dva programa u okviru sastavnice međuregionalne suradnje trebaju obuhvaćati cijelu Uniju i biti otvoreni za sudjelovanje trećih zemalja.

| (8) | Na temelju
  pozitivnog
  iskustva s programima međuregionalne suradnje u okviru Interrega
  , s jedne strane,
  i izostanka takve suradnje u programima u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020.,
  s druge strane, međuregionalna suradnja između gradova i regija, putem razmjene
  iskustva,
  razvoja
  kapaciteta za programe u okviru oba cilja
  (Europska teritorijalna suradnja i Ulaganje za rast i radna mjesta) važna je sastavnica za pronalazak zajedničkih rješenja u području kohezijske politike i uspostavu trajnih partnerstava
  .
  Stoga je potrebno nastaviti provoditi postojeće programe, osobito promicanje suradnje na temelju projekata, uključujući promicanje Europskih grupacija
  za teritorijalnu suradnju („EGTS-i”)
  , kao i makroregionalne strategije. |
| --- | --- |

(8)

Na temelju
  pozitivnog
  iskustva s programima međuregionalne suradnje u okviru Interrega
  , s jedne strane,
  i izostanka takve suradnje u programima u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020.,
  s druge strane, međuregionalna suradnja između gradova i regija, putem razmjene
  iskustva,
  razvoja
  kapaciteta za programe u okviru oba cilja
  (Europska teritorijalna suradnja i Ulaganje za rast i radna mjesta) važna je sastavnica za pronalazak zajedničkih rješenja u području kohezijske politike i uspostavu trajnih partnerstava
  .
  Stoga je potrebno nastaviti provoditi postojeće programe, osobito promicanje suradnje na temelju projekata, uključujući promicanje Europskih grupacija
  za teritorijalnu suradnju („EGTS-i”)
  , kao i makroregionalne strategije.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Nova inicijativa za ulaganja u međuregionalne inovacije trebala bi se temeljiti na pametnoj specijalizaciji i upotrebljavati se za potporu tematskim platformama za pametnu specijalizaciju u područjima kao što su energetika, industrijska modernizacija, kružno gospodarstvo, socijalne inovacije, zaštita okoliša ili poljoprivredno-prehrambeni sektor te kao pomoć onima koji su uključeni u strategije pametne specijalizacije da se okupe kako bi povećali inovacije te na europsko tržište donijeli inovativne proizvode, procese i ekosustave. Dokazi upućuju na to da i dalje postoje trajni sustavni propusti u fazi ispitivanja i provjere valjanosti demonstracije novih tehnologija (npr. ključne omogućavajuće tehnologije), osobito kada je inovacija rezultat integracije komplementarnih regionalnih specijalizacija kojima se stvaraju inovativni vrijednosni lanci. Taj je propust osobito presudan u fazi između probnog izvođenja i potpunog uvođenja inovacija na tržište. U nekim strateškim tehnološkim i industrijskim područjima MSP-ovi trenutačno ne mogu računati na izvrsnu i otvorenu, povezanu paneuropsku demonstracijsku infrastrukturu. Dva programa u okviru inicijative za međuregionalnu suradnju trebala bi obuhvaćati cijelu Europsku uniju i biti otvoreni za sudjelovanje PZP-ova, trećih zemalja, njihovih regija i organizacija za regionalnu integraciju i suradnju, osobito najudaljenijih regija susjednih zemalja. Trebalo bi poticati sinergije između ulaganja u međuregionalne inovacije i drugih relevantnih programa EU-a, kao što su programi u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova, Obzora 2020., Strategije za digitalno tržište u Europi i programa jedinstvenog tržišta jer će se njima povećati učinak ulaganja i osigurati bolja vrijednost za građane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

Nova inicijativa za ulaganja u međuregionalne inovacije trebala bi se temeljiti na pametnoj specijalizaciji i upotrebljavati se za potporu tematskim platformama za pametnu specijalizaciju u područjima kao što su energetika, industrijska modernizacija, kružno gospodarstvo, socijalne inovacije, zaštita okoliša ili poljoprivredno-prehrambeni sektor te kao pomoć onima koji su uključeni u strategije pametne specijalizacije da se okupe kako bi povećali inovacije te na europsko tržište donijeli inovativne proizvode, procese i ekosustave. Dokazi upućuju na to da i dalje postoje trajni sustavni propusti u fazi ispitivanja i provjere valjanosti demonstracije novih tehnologija (npr. ključne omogućavajuće tehnologije), osobito kada je inovacija rezultat integracije komplementarnih regionalnih specijalizacija kojima se stvaraju inovativni vrijednosni lanci. Taj je propust osobito presudan u fazi između probnog izvođenja i potpunog uvođenja inovacija na tržište. U nekim strateškim tehnološkim i industrijskim područjima MSP-ovi trenutačno ne mogu računati na izvrsnu i otvorenu, povezanu paneuropsku demonstracijsku infrastrukturu. Dva programa u okviru inicijative za međuregionalnu suradnju trebala bi obuhvaćati cijelu Europsku uniju i biti otvoreni za sudjelovanje PZP-ova, trećih zemalja, njihovih regija i organizacija za regionalnu integraciju i suradnju, osobito najudaljenijih regija susjednih zemalja. Trebalo bi poticati sinergije između ulaganja u međuregionalne inovacije i drugih relevantnih programa EU-a, kao što su programi u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova, Obzora 2020., Strategije za digitalno tržište u Europi i programa jedinstvenog tržišta jer će se njima povećati učinak ulaganja i osigurati bolja vrijednost za građane.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Potrebno je utvrditi kriterije za određivanje prihvatljivih regija i područja. U tu bi se svrhu utvrđivanje prihvatljivih regija i područja na razini Unije trebalo temeljiti na zajedničkom sustavu klasifikacije regija koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (26). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Potrebno je utvrditi kriterije za određivanje prihvatljivih regija i područja. U tu bi se svrhu utvrđivanje prihvatljivih regija i područja na razini Unije trebalo temeljiti na zajedničkom sustavu klasifikacije regija koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (26).

| (9) | Potrebno je utvrditi
  zajedničke objektivne
  kriterije za određivanje prihvatljivih regija i područja. U tu bi se svrhu utvrđivanje prihvatljivih regija i područja na razini Unije trebalo temeljiti na zajedničkom sustavu klasifikacije regija koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (26). |
| --- | --- |

(9)

Potrebno je utvrditi
  zajedničke objektivne
  kriterije za određivanje prihvatljivih regija i područja. U tu bi se svrhu utvrđivanje prihvatljivih regija i područja na razini Unije trebalo temeljiti na zajedničkom sustavu klasifikacije regija koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (26).

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Potrebno je nastaviti podupirati ili, po potrebi, uspostaviti suradnju u svim njezinim dimenzijama sa susjednim trećim zemljama Unije jer je takva suradnja važan alat politike regionalnog razvoja te treba biti na korist regijama država članica koje graniče s trećim zemljama. S tim bi se ciljem iz EFRR-a iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja, IPA-e (27), NDICI-ja (28) i OCTP-a (29) trebali podržavati programi u 
  okciru
  okviru prekogranične suradnje, transnacionalne suradnje i 
  pomorske suradnje
  , suradnje najudaljenijih regija i međuregionalne suradnje. Potpora iz EFRR_a i iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja trebala bi se temeljiti na uzajamnosti i proporcionalnosti. Međutim, za IPA III CBC i NDICI CBC, potpora iz EFRR-a trebala bi se dopuniti barem jednakim iznosima u okviru IPA III CBC-a i NDICI CBC-a, podložno maksimalnom iznosu utvrđenom u odgovarajućem pravnom aktu,
  odnosno najviše 3 % financijske omotnice u okviru programa IPA-e III i najviše 4 % financijske omotnice zemljopisnog programa za susjedstvo na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) NDICI-ja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Potrebno je nastaviti podupirati ili, po potrebi, uspostaviti suradnju u svim njezinim dimenzijama sa susjednim trećim zemljama Unije jer je takva suradnja važan alat politike regionalnog razvoja te treba biti na korist regijama država članica koje graniče s trećim zemljama. S tim bi se ciljem iz EFRR-a iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja, IPA-e (27), NDICI-ja (28) i OCTP-a (29) trebali podržavati programi u 
  okciru
  okviru prekogranične suradnje, transnacionalne suradnje i 
  pomorske suradnje
  , suradnje najudaljenijih regija i međuregionalne suradnje. Potpora iz EFRR_a i iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja trebala bi se temeljiti na uzajamnosti i proporcionalnosti. Međutim, za IPA III CBC i NDICI CBC, potpora iz EFRR-a trebala bi se dopuniti barem jednakim iznosima u okviru IPA III CBC-a i NDICI CBC-a, podložno maksimalnom iznosu utvrđenom u odgovarajućem pravnom aktu,
  odnosno najviše 3 % financijske omotnice u okviru programa IPA-e III i najviše 4 % financijske omotnice zemljopisnog programa za susjedstvo na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) NDICI-ja
  .

| (10) | Potrebno je nastaviti podupirati ili, po potrebi, uspostaviti suradnju u svim njezinim dimenzijama sa susjednim trećim zemljama Unije jer je takva suradnja važan alat politike regionalnog razvoja te treba biti na korist regijama država članica koje graniče s trećim zemljama. S tim bi se ciljem iz EFRR-a iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja, IPA-e (27), NDICI-ja (28) i OCTP-a (29) trebali podržavati programi u 
  okviru
  prekogranične suradnje, transnacionalne suradnje, suradnje najudaljenijih regija i međuregionalne suradnje. Potpora iz EFRR_a i iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja trebala bi se temeljiti na uzajamnosti i proporcionalnosti. Međutim, za IPA III CBC i NDICI CBC, potpora iz EFRR-a trebala bi se dopuniti barem jednakim iznosima u okviru IPA III CBC-a i NDICI CBC-a, podložno maksimalnom iznosu utvrđenom u odgovarajućem pravnom aktu. |
| --- | --- |

(10)

Potrebno je nastaviti podupirati ili, po potrebi, uspostaviti suradnju u svim njezinim dimenzijama sa susjednim trećim zemljama Unije jer je takva suradnja važan alat politike regionalnog razvoja te treba biti na korist regijama država članica koje graniče s trećim zemljama. S tim bi se ciljem iz EFRR-a iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja, IPA-e (27), NDICI-ja (28) i OCTP-a (29) trebali podržavati programi u 
  okviru
  prekogranične suradnje, transnacionalne suradnje, suradnje najudaljenijih regija i međuregionalne suradnje. Potpora iz EFRR_a i iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja trebala bi se temeljiti na uzajamnosti i proporcionalnosti. Međutim, za IPA III CBC i NDICI CBC, potpora iz EFRR-a trebala bi se dopuniti barem jednakim iznosima u okviru IPA III CBC-a i NDICI CBC-a, podložno maksimalnom iznosu utvrđenom u odgovarajućem pravnom aktu.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10 a) | Trebalo bi posvetiti posebnu pozornost regijama koje postaju nove vanjske granice Unije kako bi se zajamčio odgovarajući kontinuitet programa suradnje koji su u tijeku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10 a)

Trebalo bi posvetiti posebnu pozornost regijama koje postaju nove vanjske granice Unije kako bi se zajamčio odgovarajući kontinuitet programa suradnje koji su u tijeku.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Pomoć iz IPA-e III trebala bi uglavnom biti usmjerena na pomaganje korisnicima IPA-e u jačanju demokratskih institucija i vladavine prava, reformi pravosuđa i javne uprave, poštovanju temeljnih prava te promicanju ravnopravnosti spolova, tolerancije, socijalne uključenosti i nediskriminacije. Pomoć iz IPA-e trebala bi se i dalje upotrebljavati za pružanje potpore korisnicima IPA-e u pogledu unapređenja regionalne, makroregionalne i prekogranične suradnje, kao i teritorijalnog razvoja, uključujući provedbu makroregionalnih strategija Unije. Osim toga, pomoć iz IPA-e trebala bi se dodjeljivati i za rješavanje pitanja sigurnosti, migracija i upravljanja granicama, osiguravanje pristupa međunarodnoj zaštiti, razmjenurelevantnih informacija, poboljšanje granične kontrole i provođenje zajedničkih napora u borbi protiv nezakonite migracije i krijumčarenja migranata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Pomoć iz IPA-e III trebala bi uglavnom biti usmjerena na pomaganje korisnicima IPA-e u jačanju demokratskih institucija i vladavine prava, reformi pravosuđa i javne uprave, poštovanju temeljnih prava te promicanju ravnopravnosti spolova, tolerancije, socijalne uključenosti i nediskriminacije. Pomoć iz IPA-e trebala bi se i dalje upotrebljavati za pružanje potpore korisnicima IPA-e u pogledu unapređenja regionalne, makroregionalne i prekogranične suradnje, kao i teritorijalnog razvoja, uključujući provedbu makroregionalnih strategija Unije. Osim toga, pomoć iz IPA-e trebala bi se dodjeljivati i za rješavanje pitanja sigurnosti, migracija i upravljanja granicama, osiguravanje pristupa međunarodnoj zaštiti, razmjenurelevantnih informacija, poboljšanje granične kontrole i provođenje zajedničkih napora u borbi protiv nezakonite migracije i krijumčarenja migranata.

| (11) | Pomoć iz IPA-e III trebala bi uglavnom biti usmjerena na pomaganje korisnicima IPA-e u jačanju demokratskih institucija i vladavine prava, reformi pravosuđa i javne uprave, poštovanju temeljnih prava te promicanju ravnopravnosti spolova, tolerancije, socijalne uključenosti i nediskriminacije,
  te regionalnog i lokalnog razvoja
  . Pomoć iz IPA-e trebala bi se i dalje upotrebljavati za pružanje potpore korisnicima IPA-e u pogledu unapređenja regionalne, makroregionalne i prekogranične suradnje, kao i teritorijalnog razvoja, uključujući provedbu makroregionalnih strategija Unije. Osim toga, pomoć iz IPA-e trebala bi se dodjeljivati i za rješavanje pitanja sigurnosti, migracija i upravljanja granicama, osiguravanje pristupa međunarodnoj zaštiti, razmjenurelevantnih informacija, poboljšanje granične kontrole i provođenje zajedničkih napora u borbi protiv nezakonite migracije i krijumčarenja migranata. |
| --- | --- |

(11)

Pomoć iz IPA-e III trebala bi uglavnom biti usmjerena na pomaganje korisnicima IPA-e u jačanju demokratskih institucija i vladavine prava, reformi pravosuđa i javne uprave, poštovanju temeljnih prava te promicanju ravnopravnosti spolova, tolerancije, socijalne uključenosti i nediskriminacije,
  te regionalnog i lokalnog razvoja
  . Pomoć iz IPA-e trebala bi se i dalje upotrebljavati za pružanje potpore korisnicima IPA-e u pogledu unapređenja regionalne, makroregionalne i prekogranične suradnje, kao i teritorijalnog razvoja, uključujući provedbu makroregionalnih strategija Unije. Osim toga, pomoć iz IPA-e trebala bi se dodjeljivati i za rješavanje pitanja sigurnosti, migracija i upravljanja granicama, osiguravanje pristupa međunarodnoj zaštiti, razmjenurelevantnih informacija, poboljšanje granične kontrole i provođenje zajedničkih napora u borbi protiv nezakonite migracije i krijumčarenja migranata.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12 a) | Razvijanje sinergije s vanjskim djelovanjem Unije i njezinim razvojnim programima također bi trebalo osigurati maksimalan učinak uz istodobno zadovoljavanje načela usklađenosti politika radi razvoja, kako je predviđeno člankom 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Postizanje usklađenosti svih politika Unije ključno je za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12 a)

Razvijanje sinergije s vanjskim djelovanjem Unije i njezinim razvojnim programima također bi trebalo osigurati maksimalan učinak uz istodobno zadovoljavanje načela usklađenosti politika radi razvoja, kako je predviđeno člankom 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Postizanje usklađenosti svih politika Unije ključno je za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | S obzirom na posebnu situaciju najudaljenijih regija Unije, potrebno je donijeti mjere u pogledu uvjeta pod kojima te regije mogu imati pristup strukturnim fondovima. Slijedom toga, neke bi odredbe ove Uredbe trebalo prilagoditi posebnostima najudaljenijih regija kako bi pojednostavila i potaknula
  suradnju
  s 
  njihovim susjedima
  , uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (31). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

S obzirom na posebnu situaciju najudaljenijih regija Unije, potrebno je donijeti mjere u pogledu uvjeta pod kojima te regije mogu imati pristup strukturnim fondovima. Slijedom toga, neke bi odredbe ove Uredbe trebalo prilagoditi posebnostima najudaljenijih regija kako bi pojednostavila i potaknula
  suradnju
  s 
  njihovim susjedima
  , uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (31).

| (14) | S obzirom na posebnu situaciju najudaljenijih regija Unije, potrebno je donijeti mjere u pogledu
  poboljšanja
  uvjeta pod kojima te regije mogu imati pristup strukturnim fondovima. Slijedom toga, neke bi odredbe ove Uredbe trebalo prilagoditi posebnostima najudaljenijih regija kako bi
  se
  pojednostavila i potaknula
  njihova suradnja
  s 
  trećim zemljama i PZP-ovima
  uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (31). |
| --- | --- |

(14)

S obzirom na posebnu situaciju najudaljenijih regija Unije, potrebno je donijeti mjere u pogledu
  poboljšanja
  uvjeta pod kojima te regije mogu imati pristup strukturnim fondovima. Slijedom toga, neke bi odredbe ove Uredbe trebalo prilagoditi posebnostima najudaljenijih regija kako bi
  se
  pojednostavila i potaknula
  njihova suradnja
  s 
  trećim zemljama i PZP-ovima
  uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (31).

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14 a) | Uredbom se predviđa mogućnost da PZP-ovi sudjeluju u programima Interrega. Trebalo bi uzeti u obzir posebnosti i izazove PZP-ova kako bi im se omogućio djelotvoran pristup i sudjelovanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14 a)

Uredbom se predviđa mogućnost da PZP-ovi sudjeluju u programima Interrega. Trebalo bi uzeti u obzir posebnosti i izazove PZP-ova kako bi im se omogućio djelotvoran pristup i sudjelovanje.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Potrebno je utvrditi sredstva dodijeljena za svaku od različitih sastavnica Interrega, uključujući udio svake države članice u ukupnim iznosima za prekograničnu suradnju, transnacionalnu suradnju
  i pomorsku suradnju
  , suradnju najudaljenijih regija i međuregionalnu suradnju te potencijal dostupan državama članicama u pogledu fleksibilnosti među tim sastavnicama.
  U usporedbi s programskim razdobljem 2014. – 2020., potrebno je smanjiti udio za prekograničnu suradnju, povećati udio za transnacionalnu suradnju i pomorsku suradnju zbog integracije pomorske suradnje te stvoriti novu sastavnicu suradnje najudaljenijih
  regija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Potrebno je utvrditi sredstva dodijeljena za svaku od različitih sastavnica Interrega, uključujući udio svake države članice u ukupnim iznosima za prekograničnu suradnju, transnacionalnu suradnju
  i pomorsku suradnju
  , suradnju najudaljenijih regija i međuregionalnu suradnju te potencijal dostupan državama članicama u pogledu fleksibilnosti među tim sastavnicama.
  U usporedbi s programskim razdobljem 2014. – 2020., potrebno je smanjiti udio za prekograničnu suradnju, povećati udio za transnacionalnu suradnju i pomorsku suradnju zbog integracije pomorske suradnje te stvoriti novu sastavnicu suradnje najudaljenijih
  regija.

| (15) | Potrebno je utvrditi sredstva dodijeljena za svaku od različitih sastavnica Interrega, uključujući udio svake države članice u ukupnim iznosima za prekograničnu suradnju, transnacionalnu suradnju, suradnju najudaljenijih regija i međuregionalnu suradnju te potencijal dostupan državama članicama u pogledu fleksibilnosti među tim sastavnicama.
  S obzirom na globalizaciju, suradnju usmjerenu na poticanje ulaganja za stvaranje više radnih mjesta i rast te zajednička ulaganja s drugim regijama trebala bi, međutim, odrediti i zajednička obilježja i ambicije
  regija
  , a ne nužno granice pa bi stoga trebalo osigurati dostatna dodatna sredstva za novu inicijativu za ulaganja u međuregionalne inovacije kako bi se odgovorilo na uvjete na globalnom tržištu
  . |
| --- | --- |

(15)

Potrebno je utvrditi sredstva dodijeljena za svaku od različitih sastavnica Interrega, uključujući udio svake države članice u ukupnim iznosima za prekograničnu suradnju, transnacionalnu suradnju, suradnju najudaljenijih regija i međuregionalnu suradnju te potencijal dostupan državama članicama u pogledu fleksibilnosti među tim sastavnicama.
  S obzirom na globalizaciju, suradnju usmjerenu na poticanje ulaganja za stvaranje više radnih mjesta i rast te zajednička ulaganja s drugim regijama trebala bi, međutim, odrediti i zajednička obilježja i ambicije
  regija
  , a ne nužno granice pa bi stoga trebalo osigurati dostatna dodatna sredstva za novu inicijativu za ulaganja u međuregionalne inovacije kako bi se odgovorilo na uvjete na globalnom tržištu
  .

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | U kontekstu jedinstvene i posebne okolnosti na otoku Irske te s ciljem podupiranja suradnje sjevera i juga u okviru Sporazuma na Veliki petak,
  trebala bi se nastaviti
  provedba prekograničnog programa PEACE PLUS te
  bi se trebao nastaviti
  rad iz prethodnih programa između pograničnih okruga Irske i Sjeverne Irske. Uzimajući u obzir njegovu praktičnu važnost, nužno je osigurati da se, u slučajevima kad taj program djeluje kao potpora miru i pomirenju, doprinosi iz EFRR-a mogu dodjeljivati i za promicanje socijalne, gospodarske i regionalne stabilnosti u predmetnim regijama, posebice putem mjera za promicanje kohezije među zajednicama. S obzirom na posebnosti tog programa, njime je potrebno upravljati na integrirani način, tako da se doprinos Ujedinjene Kraljevine integrira u program kao vanjski namjenski prihod. Nadalje, neka od pravila o odabiru operacija iz ove Uredbe ne bi se trebala primjenjivati na taj program kad je riječ o operacijama za potporu miru i pomirenju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

U kontekstu jedinstvene i posebne okolnosti na otoku Irske te s ciljem podupiranja suradnje sjevera i juga u okviru Sporazuma na Veliki petak,
  trebala bi se nastaviti
  provedba prekograničnog programa PEACE PLUS te
  bi se trebao nastaviti
  rad iz prethodnih programa između pograničnih okruga Irske i Sjeverne Irske. Uzimajući u obzir njegovu praktičnu važnost, nužno je osigurati da se, u slučajevima kad taj program djeluje kao potpora miru i pomirenju, doprinosi iz EFRR-a mogu dodjeljivati i za promicanje socijalne, gospodarske i regionalne stabilnosti u predmetnim regijama, posebice putem mjera za promicanje kohezije među zajednicama. S obzirom na posebnosti tog programa, njime je potrebno upravljati na integrirani način, tako da se doprinos Ujedinjene Kraljevine integrira u program kao vanjski namjenski prihod. Nadalje, neka od pravila o odabiru operacija iz ove Uredbe ne bi se trebala primjenjivati na taj program kad je riječ o operacijama za potporu miru i pomirenju.

| (18) | U kontekstu jedinstvene i posebne okolnosti na otoku Irske te s ciljem podupiranja suradnje sjevera i juga u okviru Sporazuma na Veliki petak,
  nastavlja
  se provedba prekograničnog programa PEACE PLUS te rad iz prethodnih programa između pograničnih okruga Irske i Sjeverne Irske. Uzimajući u obzir njegovu praktičnu važnost, nužno je osigurati da se, u slučajevima kad taj program djeluje kao potpora miru i pomirenju, doprinosi iz EFRR-a mogu dodjeljivati i za promicanje socijalne, gospodarske i regionalne stabilnosti
  i suradnje
  u predmetnim regijama, posebice putem mjera za promicanje kohezije među zajednicama. S obzirom na posebnosti tog programa, njime je potrebno upravljati na integrirani način, tako da se doprinos Ujedinjene Kraljevine integrira u program kao vanjski namjenski prihod. Nadalje, neka od pravila o odabiru operacija iz ove Uredbe ne bi se trebala primjenjivati na taj program kad je riječ o operacijama za potporu miru i pomirenju. |
| --- | --- |

(18)

U kontekstu jedinstvene i posebne okolnosti na otoku Irske te s ciljem podupiranja suradnje sjevera i juga u okviru Sporazuma na Veliki petak,
  nastavlja
  se provedba prekograničnog programa PEACE PLUS te rad iz prethodnih programa između pograničnih okruga Irske i Sjeverne Irske. Uzimajući u obzir njegovu praktičnu važnost, nužno je osigurati da se, u slučajevima kad taj program djeluje kao potpora miru i pomirenju, doprinosi iz EFRR-a mogu dodjeljivati i za promicanje socijalne, gospodarske i regionalne stabilnosti
  i suradnje
  u predmetnim regijama, posebice putem mjera za promicanje kohezije među zajednicama. S obzirom na posebnosti tog programa, njime je potrebno upravljati na integrirani način, tako da se doprinos Ujedinjene Kraljevine integrira u program kao vanjski namjenski prihod. Nadalje, neka od pravila o odabiru operacija iz ove Uredbe ne bi se trebala primjenjivati na taj program kad je riječ o operacijama za potporu miru i pomirenju.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Glavni dio potpore Unije trebao bi biti usmjeren na ograničen broj ciljeva politike kako bi se maksimalno povećao utjecaj Interrega. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Glavni dio potpore Unije trebao bi biti usmjeren na ograničen broj ciljeva politike kako bi se maksimalno povećao utjecaj Interrega.

| (20) | Glavni dio potpore Unije trebao bi biti usmjeren na ograničen broj ciljeva politike kako bi se maksimalno povećao utjecaj Interrega.
  Trebalo bi ojačati sinergiju i komplementarnost sastavnica programa INTERREG. |
| --- | --- |

(20)

Glavni dio potpore Unije trebao bi biti usmjeren na ograničen broj ciljeva politike kako bi se maksimalno povećao utjecaj Interrega.
  Trebalo bi ojačati sinergiju i komplementarnost sastavnica programa INTERREG.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Odredbe o pripremi, odobravanju i izmjeni programa Interrega te o teritorijalnom razvoju, odabiru operacija, praćenju i evaluaciji, programskim tijelima, reviziji operacija te o transparentnosti i komunikaciji potrebno je prilagoditi posebnostima programa Interrega u usporedbi s odredbama iz Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Odredbe o pripremi, odobravanju i izmjeni programa Interrega te o teritorijalnom razvoju, odabiru operacija, praćenju i evaluaciji, programskim tijelima, reviziji operacija te o transparentnosti i komunikaciji potrebno je prilagoditi posebnostima programa Interrega u usporedbi s odredbama iz Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama].

| (21) | Odredbe o pripremi, odobravanju i izmjeni programa Interrega te o teritorijalnom razvoju, odabiru operacija, praćenju i evaluaciji, programskim tijelima, reviziji operacija te o transparentnosti i komunikaciji potrebno je prilagoditi posebnostima programa Interrega u usporedbi s odredbama iz Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama].
  Te bi posebne odredbe trebale ostati jednostavne i jasne kako bi se izbjeglo prekomjerno reguliranje i dodatno administrativno opterećenje za države članice i korisnike. |
| --- | --- |

(21)

Odredbe o pripremi, odobravanju i izmjeni programa Interrega te o teritorijalnom razvoju, odabiru operacija, praćenju i evaluaciji, programskim tijelima, reviziji operacija te o transparentnosti i komunikaciji potrebno je prilagoditi posebnostima programa Interrega u usporedbi s odredbama iz Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama].
  Te bi posebne odredbe trebale ostati jednostavne i jasne kako bi se izbjeglo prekomjerno reguliranje i dodatno administrativno opterećenje za države članice i korisnike.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Odredbe o kriterijima za operacije koje će se uzeti u obzir kao stvarno zajedničke i kooperativne, o partnerstvu u okviru operacije Interrega te o obvezama glavnog partnera kako su utvrđene tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. potrebno je zadržati.
  Međutim,
  partneri u Interregu trebali bi surađivati u 
  sve četiri dimenzije (razvoj, provedba, zapošljavanje
  osoblja
  i financiranje)
  odnosno, u okviru suradnje najudaljenijih regija, u tri od četiri dimenzije jer bi trebalo biti jednostavnije kombinirati potporu iz EFRR-a i instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja na razini programa i na razini operacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Odredbe o kriterijima za operacije koje će se uzeti u obzir kao stvarno zajedničke i kooperativne, o partnerstvu u okviru operacije Interrega te o obvezama glavnog partnera kako su utvrđene tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. potrebno je zadržati.
  Međutim,
  partneri u Interregu trebali bi surađivati u 
  sve četiri dimenzije (razvoj, provedba, zapošljavanje
  osoblja
  i financiranje)
  odnosno, u okviru suradnje najudaljenijih regija, u tri od četiri dimenzije jer bi trebalo biti jednostavnije kombinirati potporu iz EFRR-a i instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja na razini programa i na razini operacija.

| (22) | Odredbe o kriterijima za operacije koje će se uzeti u obzir kao stvarno zajedničke i kooperativne, o partnerstvu u okviru operacije Interrega te o obvezama glavnog partnera kako su utvrđene tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. potrebno je zadržati. Partneri u Interregu trebali bi surađivati u 
  pogledu razvoja i provedbe te zapošljavanja
  osoblja
  ili financiranja, ili jednog i drugog,
  odnosno, u okviru suradnje najudaljenijih regija, u tri od četiri dimenzije jer bi trebalo biti jednostavnije kombinirati potporu iz EFRR-a i instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja na razini programa i na razini operacija. |
| --- | --- |

(22)

Odredbe o kriterijima za operacije koje će se uzeti u obzir kao stvarno zajedničke i kooperativne, o partnerstvu u okviru operacije Interrega te o obvezama glavnog partnera kako su utvrđene tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. potrebno je zadržati. Partneri u Interregu trebali bi surađivati u 
  pogledu razvoja i provedbe te zapošljavanja
  osoblja
  ili financiranja, ili jednog i drugog,
  odnosno, u okviru suradnje najudaljenijih regija, u tri od četiri dimenzije jer bi trebalo biti jednostavnije kombinirati potporu iz EFRR-a i instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja na razini programa i na razini operacija.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22 a) | Projekti „od građana za građane” i manji projekti važan su i uspješan instrument u okviru programa prekogranične suradnje u cilju svladavanja graničnih i prekograničnih prepreka i poticanja kontakta među ljudima na lokalnoj razini, čime se postiže integracija pograničnih područja i njihovih stanovnika. Projekti „od građana za građane” i manji projekti provode se u brojnim područjima, kao što su, među ostalim, kultura, sport, turizam, opće obrazovanje i strukovno osposobljavanje, gospodarstvo, znanost, zaštita okoliša i ekologija, zdravstvena skrb, promet i mali infrastrukturni projekti, administrativna suradnja i aktivnosti informiranja. Kao što je navedeno i u mišljenju Europskog odbora regija pod nazivom „Projekti ‘od građana za građane’ i manji projekti u sklopu programa prekogranične suradnje”

   (32)

  , takvim se projektima nudi velika europska dodana vrijednost te se uvelike pridonosi općem cilju programa prekogranične suradnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22 a)

Projekti „od građana za građane” i manji projekti važan su i uspješan instrument u okviru programa prekogranične suradnje u cilju svladavanja graničnih i prekograničnih prepreka i poticanja kontakta među ljudima na lokalnoj razini, čime se postiže integracija pograničnih područja i njihovih stanovnika. Projekti „od građana za građane” i manji projekti provode se u brojnim područjima, kao što su, među ostalim, kultura, sport, turizam, opće obrazovanje i strukovno osposobljavanje, gospodarstvo, znanost, zaštita okoliša i ekologija, zdravstvena skrb, promet i mali infrastrukturni projekti, administrativna suradnja i aktivnosti informiranja. Kao što je navedeno i u mišljenju Europskog odbora regija pod nazivom „Projekti ‘od građana za građane’ i manji projekti u sklopu programa prekogranične suradnje”

   (32)

  , takvim se projektima nudi velika europska dodana vrijednost te se uvelike pridonosi općem cilju programa prekogranične suradnje.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Potrebno je pojasniti pravila kojima se uređuju fondovi za male projekte koji se provode od uspostave Interrega, ali
  nikada nisu bili obuhvaćeni posebnim odredbama
  . Kao što je navedeno i u Mišljenju Odbora regija pod nazivom „Projekti „od građana za građane”
  i 
  manji projekti u sklopu programa prekogranične suradnje”

   (32)

  , takvi fondovi za male projekte imaju važnu ulogu u izgradnji povjerenja između građana i institucija, nude veliku europsku dodanu vrijednost te uvelike pridonose općem cilju programa prekogranične suradnje jer omogućavaju svladavanje graničnih prepreka te integraciju pograničnih područja i njihovih stanovnika.
  Kako bi se upravljanje financiranjem malih projekata pojednostavnilo za krajnje primatelje, koji često nisu navikli na podnošenje zahtjeva za sredstva Unije, upotreba pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova i primjena fiksnih iznosa trebale bi biti obvezne ispod određenog praga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Potrebno je pojasniti pravila kojima se uređuju fondovi za male projekte koji se provode od uspostave Interrega, ali
  nikada nisu bili obuhvaćeni posebnim odredbama
  . Kao što je navedeno i u Mišljenju Odbora regija pod nazivom „Projekti „od građana za građane”
  i 
  manji projekti u sklopu programa prekogranične suradnje”

   (32)

  , takvi fondovi za male projekte imaju važnu ulogu u izgradnji povjerenja između građana i institucija, nude veliku europsku dodanu vrijednost te uvelike pridonose općem cilju programa prekogranične suradnje jer omogućavaju svladavanje graničnih prepreka te integraciju pograničnih područja i njihovih stanovnika.
  Kako bi se upravljanje financiranjem malih projekata pojednostavnilo za krajnje primatelje, koji često nisu navikli na podnošenje zahtjeva za sredstva Unije, upotreba pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova i primjena fiksnih iznosa trebale bi biti obvezne ispod određenog praga.

| (23) | Od uvođenja Interrega projekti „od građana za građane” i mali projekti uglavnom se podupiru s pomoću fondova za male projekte ili sličnih instrumenata, koji, međutim,
  nikada nisu bili obuhvaćeni posebnim odredbama
  te je stoga potrebno pojasniti pravila kojima se uređuju fondovi za male projekte
  .
  Kako bi se zadržale dodana vrijednost i koristi od projekata „od građana za građane”
  i 
  manjih projekata, ujedno u pogledu lokalnog i regionalnog razvoja te
  kako bi se upravljanje financiranjem malih projekata pojednostavnilo za krajnje primatelje, koji često nisu navikli na podnošenje zahtjeva za sredstva Unije, upotreba pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova i primjena fiksnih iznosa trebale bi biti obvezne ispod određenog praga. |
| --- | --- |

(23)

Od uvođenja Interrega projekti „od građana za građane” i mali projekti uglavnom se podupiru s pomoću fondova za male projekte ili sličnih instrumenata, koji, međutim,
  nikada nisu bili obuhvaćeni posebnim odredbama
  te je stoga potrebno pojasniti pravila kojima se uređuju fondovi za male projekte
  .
  Kako bi se zadržale dodana vrijednost i koristi od projekata „od građana za građane”
  i 
  manjih projekata, ujedno u pogledu lokalnog i regionalnog razvoja te
  kako bi se upravljanje financiranjem malih projekata pojednostavnilo za krajnje primatelje, koji često nisu navikli na podnošenje zahtjeva za sredstva Unije, upotreba pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova i primjena fiksnih iznosa trebale bi biti obvezne ispod određenog praga.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Zbog sudjelovanja više od jedne države članice, a time i viših administrativnih troškova, osobito u pogledu kontrole i prijevoda, gornja granica rashoda za tehničku pomoć trebala bi biti viša od one u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”. Kako bi se nadoknadili veći administrativni troškovi, države članice trebale bi se poticati da, kad god je to moguće, smanje administrativno opterećenje u pogledu provedbe zajedničkih projekata. Osim toga, za programe Interrega s ograničenom podrškom Unije ili programe vanjske prekogranične suradnje trebao bi se dodijeliti određeni minimalni iznos za tehničku pomoć kako bi se osiguralo dostatno financiranje za učinkovitost mjera tehničke pomoći. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Zbog sudjelovanja više od jedne države članice, a time i viših administrativnih troškova, osobito u pogledu kontrole i prijevoda, gornja granica rashoda za tehničku pomoć trebala bi biti viša od one u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”. Kako bi se nadoknadili veći administrativni troškovi, države članice trebale bi se poticati da, kad god je to moguće, smanje administrativno opterećenje u pogledu provedbe zajedničkih projekata. Osim toga, za programe Interrega s ograničenom podrškom Unije ili programe vanjske prekogranične suradnje trebao bi se dodijeliti određeni minimalni iznos za tehničku pomoć kako bi se osiguralo dostatno financiranje za učinkovitost mjera tehničke pomoći.

| (24) | Zbog sudjelovanja više od jedne države članice, a time i viših administrativnih troškova,
  među ostalim za regionalne kontaktne točke (poznate i pod nazivom antene), koje su važni kontakti za podnositelje projektnih zahtjeva i subjekte koji provode projekte, a time i izravna poveznica sa zajedničkim tajništvima odnosno tijelima, ali
  osobito u pogledu kontrole i prijevoda, gornja granica rashoda za tehničku pomoć trebala bi biti viša od one u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”. Kako bi se nadoknadili veći administrativni troškovi, države članice trebale bi se poticati da, kad god je to moguće, smanje administrativno opterećenje u pogledu provedbe zajedničkih projekata. Osim toga, za programe Interrega s ograničenom podrškom Unije ili programe vanjske prekogranične suradnje trebao bi se dodijeliti određeni minimalni iznos za tehničku pomoć kako bi se osiguralo dostatno financiranje za učinkovitost mjera tehničke pomoći. |
| --- | --- |

(24)

Zbog sudjelovanja više od jedne države članice, a time i viših administrativnih troškova,
  među ostalim za regionalne kontaktne točke (poznate i pod nazivom antene), koje su važni kontakti za podnositelje projektnih zahtjeva i subjekte koji provode projekte, a time i izravna poveznica sa zajedničkim tajništvima odnosno tijelima, ali
  osobito u pogledu kontrole i prijevoda, gornja granica rashoda za tehničku pomoć trebala bi biti viša od one u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”. Kako bi se nadoknadili veći administrativni troškovi, države članice trebale bi se poticati da, kad god je to moguće, smanje administrativno opterećenje u pogledu provedbe zajedničkih projekata. Osim toga, za programe Interrega s ograničenom podrškom Unije ili programe vanjske prekogranične suradnje trebao bi se dodijeliti određeni minimalni iznos za tehničku pomoć kako bi se osiguralo dostatno financiranje za učinkovitost mjera tehničke pomoći.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25a) | Kad je riječ o smanjenju administrativnog opterećenja, Komisija, države članice i regije trebale bi usko surađivati radi iskorištavanja odgovarajućih poboljšanih pravila za sustav upravljanja i kontrole programa Interrega iz članka 77. Uredbe (EU) .../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25a)

Kad je riječ o smanjenju administrativnog opterećenja, Komisija, države članice i regije trebale bi usko surađivati radi iskorištavanja odgovarajućih poboljšanih pravila za sustav upravljanja i kontrole programa Interrega iz članka 77. Uredbe (EU) .../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama].

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Potrebno je potaknuti
  države članice
  da dodjeljuju
  funkcije upravljačkog tijela
  nekom
  EGTS-u ili
  da stvore
  takvu grupaciju, kao i druge prekogranične pravne osobe, odgovornu za upravljanje potprogramom, integriranim teritorijalnim ulaganjem
  ili jednim ili više fondova za male projekte,
  ili za djelovanje kao jedini partner. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Potrebno je potaknuti
  države članice
  da dodjeljuju
  funkcije upravljačkog tijela
  nekom
  EGTS-u ili
  da stvore
  takvu grupaciju, kao i druge prekogranične pravne osobe, odgovornu za upravljanje potprogramom, integriranim teritorijalnim ulaganjem
  ili jednim ili više fondova za male projekte,
  ili za djelovanje kao jedini partner.

| (27) | Države članice
  trebale bi, prema potrebi, delegirati
  funkcije upravljačkog tijela
  novom ili, ako je to primjenjivo, postojećem
  EGTS-u ili stvoriti takvu grupaciju, kao i druge prekogranične pravne osobe, odgovornu za upravljanje potprogramom ili integriranim teritorijalnim ulaganjem za djelovanje kao jedini partner.
  Države članice trebale bi omogućavati regionalnim i lokalnim nadležnim tijelima iz različitih država članica da uspostave grupacije za suradnju s pravnom osobnošću i uključuju lokalna i regionalna nadležna tijela u svoj rad. |
| --- | --- |

(27)

Države članice
  trebale bi, prema potrebi, delegirati
  funkcije upravljačkog tijela
  novom ili, ako je to primjenjivo, postojećem
  EGTS-u ili stvoriti takvu grupaciju, kao i druge prekogranične pravne osobe, odgovornu za upravljanje potprogramom ili integriranim teritorijalnim ulaganjem za djelovanje kao jedini partner.
  Države članice trebale bi omogućavati regionalnim i lokalnim nadležnim tijelima iz različitih država članica da uspostave grupacije za suradnju s pravnom osobnošću i uključuju lokalna i regionalna nadležna tijela u svoj rad.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Kako bi se nastavio lanac plaćanja uspostavljen za programsko razdoblje 2014. – 2020., npr. od Komisije do glavnog partnera preko tijela za ovjeravanje, potrebno je taj lanac plaćanja nastaviti u okviru računovodstvene funkcije. Potporu Unije potrebno je isplatiti glavnom partneru, osim bi to dovelo do dvostruke naknade za konverziju u euro i natrag u drugu valutu ili obrnuto između glavnog partnera i ostalih partnera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Kako bi se nastavio lanac plaćanja uspostavljen za programsko razdoblje 2014. – 2020., npr. od Komisije do glavnog partnera preko tijela za ovjeravanje, potrebno je taj lanac plaćanja nastaviti u okviru računovodstvene funkcije. Potporu Unije potrebno je isplatiti glavnom partneru, osim bi to dovelo do dvostruke naknade za konverziju u euro i natrag u drugu valutu ili obrnuto između glavnog partnera i ostalih partnera.

| (28) | Kako bi se nastavio lanac plaćanja uspostavljen za programsko razdoblje 2014. – 2020., npr. od Komisije do glavnog partnera preko tijela za ovjeravanje, potrebno je taj lanac plaćanja nastaviti u okviru računovodstvene funkcije. Potporu Unije potrebno je isplatiti glavnom partneru, osim bi to dovelo do dvostruke naknade za konverziju u euro i natrag u drugu valutu ili obrnuto između glavnog partnera i ostalih partnera.
  Ako nije drukčije navedeno, glavni partner trebao bi zajamčiti da ostali partneri dobiju ukupan iznos doprinosa iz odgovarajućeg fonda Unije u cijelosti i unutar roka dogovorenog sa svim partnerima, pridržavajući se istog postupka kao glavni partner. |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se nastavio lanac plaćanja uspostavljen za programsko razdoblje 2014. – 2020., npr. od Komisije do glavnog partnera preko tijela za ovjeravanje, potrebno je taj lanac plaćanja nastaviti u okviru računovodstvene funkcije. Potporu Unije potrebno je isplatiti glavnom partneru, osim bi to dovelo do dvostruke naknade za konverziju u euro i natrag u drugu valutu ili obrnuto između glavnog partnera i ostalih partnera.
  Ako nije drukčije navedeno, glavni partner trebao bi zajamčiti da ostali partneri dobiju ukupan iznos doprinosa iz odgovarajućeg fonda Unije u cijelosti i unutar roka dogovorenog sa svim partnerima, pridržavajući se istog postupka kao glavni partner.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | U skladu s [člankom 63. stavkom 9.] Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus] u sektorskim pravilima potrebno je uzeti u obzir potrebe programa europske teritorijalne suradnje (Interrega), posebice u pogledu revizijske funkcije. Odredbe o godišnjem revizorskom mišljenju, godišnjem izvješću o kontroli i reviziji operacije stoga bi trebalo pojednostavniti i prilagoditi programima u kojima sudjeluje više
  od jedne
  države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

U skladu s [člankom 63. stavkom 9.] Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus] u sektorskim pravilima potrebno je uzeti u obzir potrebe programa europske teritorijalne suradnje (Interrega), posebice u pogledu revizijske funkcije. Odredbe o godišnjem revizorskom mišljenju, godišnjem izvješću o kontroli i reviziji operacije stoga bi trebalo pojednostavniti i prilagoditi programima u kojima sudjeluje više
  od jedne
  države članice.

| (29) | U skladu s [člankom 63. stavkom 9.] Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus] u sektorskim pravilima potrebno je uzeti u obzir potrebe programa europske teritorijalne suradnje (Interrega), posebice u pogledu revizijske funkcije. Odredbe o godišnjem revizorskom mišljenju, godišnjem izvješću o kontroli i reviziji operacije stoga bi trebalo pojednostavniti i prilagoditi programima u kojima sudjeluje više
  nego jedna
  država članica. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s [člankom 63. stavkom 9.] Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus] u sektorskim pravilima potrebno je uzeti u obzir potrebe programa europske teritorijalne suradnje (Interrega), posebice u pogledu revizijske funkcije. Odredbe o godišnjem revizorskom mišljenju, godišnjem izvješću o kontroli i reviziji operacije stoga bi trebalo pojednostavniti i prilagoditi programima u kojima sudjeluje više
  nego jedna
  država članica.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Potrebno je uspostaviti jasan lanac financijske odgovornosti u pogledu povrata uslijed nepravilnosti od jedinog partnera ili od ostalih partnera putem glavnog partnera i upravljačkog tijela do Komisije. Potrebno je osigurati odgovornost država članica, trećih zemalja, partnerskih zemalja ili prekomorskih zemalja i područja (PZP-ova), za slučaj ako dobivanje povrata od jedinog partnera ili ostalih partnera ili glavnog partnera nije uspjelo, što znači da država članica nadoknađuje taj iznos upravljačkom tijelu. Slijedom toga, u programima Interrega nisu predviđeni nenadoknadivi iznosi na razini korisnika.
  Međutim,
  potrebno je pojasniti pravila u slučaju da država članica, treća zemlja, partnerska zemlja ili PZP ne nadoknadi taj iznos upravljačkom tijelu. Potrebno je pojasniti i obveze glavnog partnera u pogledu povrata.
  Konkretno
  , upravljačko tijelo ne bi trebalo imati mogućnost prisiliti glavnog partnera da pokrene sudski postupak u drugoj zemlji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Potrebno je uspostaviti jasan lanac financijske odgovornosti u pogledu povrata uslijed nepravilnosti od jedinog partnera ili od ostalih partnera putem glavnog partnera i upravljačkog tijela do Komisije. Potrebno je osigurati odgovornost država članica, trećih zemalja, partnerskih zemalja ili prekomorskih zemalja i područja (PZP-ova), za slučaj ako dobivanje povrata od jedinog partnera ili ostalih partnera ili glavnog partnera nije uspjelo, što znači da država članica nadoknađuje taj iznos upravljačkom tijelu. Slijedom toga, u programima Interrega nisu predviđeni nenadoknadivi iznosi na razini korisnika.
  Međutim,
  potrebno je pojasniti pravila u slučaju da država članica, treća zemlja, partnerska zemlja ili PZP ne nadoknadi taj iznos upravljačkom tijelu. Potrebno je pojasniti i obveze glavnog partnera u pogledu povrata.
  Konkretno
  , upravljačko tijelo ne bi trebalo imati mogućnost prisiliti glavnog partnera da pokrene sudski postupak u drugoj zemlji.

| (30) | Potrebno je uspostaviti jasan lanac financijske odgovornosti u pogledu povrata uslijed nepravilnosti od jedinog partnera ili od ostalih partnera putem glavnog partnera i upravljačkog tijela do Komisije. Potrebno je osigurati odgovornost država članica, trećih zemalja, partnerskih zemalja ili prekomorskih zemalja i područja (PZP-ova), za slučaj ako dobivanje povrata od jedinog partnera ili ostalih partnera ili glavnog partnera nije uspjelo, što znači da država članica nadoknađuje taj iznos upravljačkom tijelu. Slijedom toga, u programima Interrega nisu predviđeni nenadoknadivi iznosi na razini korisnika. Potrebno je
  , međutim,
  pojasniti pravila u slučaju da država članica, treća zemlja, partnerska zemlja ili PZP ne nadoknadi taj iznos upravljačkom tijelu. Potrebno je pojasniti i obveze glavnog partnera u pogledu povrata.
  Nadalje, odbor za praćenje trebao bi uspostaviti i dogovoriti postupke povezane s povratima. Međutim
  , upravljačko tijelo ne bi trebalo imati mogućnost prisiliti glavnog partnera da pokrene sudski postupak u drugoj zemlji. |
| --- | --- |

(30)

Potrebno je uspostaviti jasan lanac financijske odgovornosti u pogledu povrata uslijed nepravilnosti od jedinog partnera ili od ostalih partnera putem glavnog partnera i upravljačkog tijela do Komisije. Potrebno je osigurati odgovornost država članica, trećih zemalja, partnerskih zemalja ili prekomorskih zemalja i područja (PZP-ova), za slučaj ako dobivanje povrata od jedinog partnera ili ostalih partnera ili glavnog partnera nije uspjelo, što znači da država članica nadoknađuje taj iznos upravljačkom tijelu. Slijedom toga, u programima Interrega nisu predviđeni nenadoknadivi iznosi na razini korisnika. Potrebno je
  , međutim,
  pojasniti pravila u slučaju da država članica, treća zemlja, partnerska zemlja ili PZP ne nadoknadi taj iznos upravljačkom tijelu. Potrebno je pojasniti i obveze glavnog partnera u pogledu povrata.
  Nadalje, odbor za praćenje trebao bi uspostaviti i dogovoriti postupke povezane s povratima. Međutim
  , upravljačko tijelo ne bi trebalo imati mogućnost prisiliti glavnog partnera da pokrene sudski postupak u drugoj zemlji.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (30 a) | Primjereno je poticati na financijsku disciplinu. Ujedno bi pri opozivu proračunskih obveza trebalo uzeti u obzir složenost programa Interrega i njihove provedbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30 a)

Primjereno je poticati na financijsku disciplinu. Ujedno bi pri opozivu proračunskih obveza trebalo uzeti u obzir složenost programa Interrega i njihove provedbe.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | Iako bi se programi Interrega u kojima sudjeluju treće zemlje, partnerske zemlje ili PZP-ovi trebali provoditi u okviru podijeljenog upravljanja, suradnja najudaljenijih regija može se provoditi u okviru neizravnog upravljanja. Posebnim bi se pravilima trebao utvrditi način
  primjene
  tih programa u cjelini ili djelomično u okviru neizravnog upravljanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Iako bi se programi Interrega u kojima sudjeluju treće zemlje, partnerske zemlje ili PZP-ovi trebali provoditi u okviru podijeljenog upravljanja, suradnja najudaljenijih regija može se provoditi u okviru neizravnog upravljanja. Posebnim bi se pravilima trebao utvrditi način
  primjene
  tih programa u cjelini ili djelomično u okviru neizravnog upravljanja.

| (32) | Iako bi se programi Interrega u kojima sudjeluju treće zemlje, partnerske zemlje ili PZP-ovi trebali provoditi u okviru podijeljenog upravljanja, suradnja najudaljenijih regija može se provoditi u okviru neizravnog upravljanja. Posebnim bi se pravilima trebao utvrditi način
  za primjenu
  tih programa u cjelini ili djelomično u okviru neizravnog upravljanja. |
| --- | --- |

(32)

Iako bi se programi Interrega u kojima sudjeluju treće zemlje, partnerske zemlje ili PZP-ovi trebali provoditi u okviru podijeljenog upravljanja, suradnja najudaljenijih regija može se provoditi u okviru neizravnog upravljanja. Posebnim bi se pravilima trebao utvrditi način
  za primjenu
  tih programa u cjelini ili djelomično u okviru neizravnog upravljanja.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 35.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (35) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za donošenje ili izmjenu programa Interrega, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Međutim, za programe vanjske prekogranične suradnje trebali bi se
  , kad je to primjenjivo,
  poštovati odborski postupci uspostavljeni na temelju uredbi (EU) [IPA III] i [NDICI] s obzirom na prvu odluku o odobrenju tih programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(35)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za donošenje ili izmjenu programa Interrega, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Međutim, za programe vanjske prekogranične suradnje trebali bi se
  , kad je to primjenjivo,
  poštovati odborski postupci uspostavljeni na temelju uredbi (EU) [IPA III] i [NDICI] s obzirom na prvu odluku o odobrenju tih programa.

| (35) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za donošenje ili izmjenu programa Interrega, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Međutim
  , kad je to primjenjivo,
  za programe vanjske prekogranične suradnje trebali bi se poštovati odborski postupci uspostavljeni na temelju uredbi (EU) [IPAIII] i [NDICI] s obzirom na prvu odluku o odobrenju tih programa. |
| --- | --- |

(35)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za donošenje ili izmjenu programa Interrega, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Međutim
  , kad je to primjenjivo,
  za programe vanjske prekogranične suradnje trebali bi se poštovati odborski postupci uspostavljeni na temelju uredbi (EU) [IPAIII] i [NDICI] s obzirom na prvu odluku o odobrenju tih programa.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (36 a) | Promicanje Europske teritorijalne suradnje važan je prioritet kohezijske politike Unije. Potpora malim i srednjim poduzećima za troškove nastale u projektima europske teritorijalne suradnje već je obuhvaćena skupnim izuzećem u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 651/2014

   (1a)

  (Uredba o općem skupnom izuzeću (GBER)). Posebne odredbe o regionalnim potporama za ulaganja poduzeća svih veličina također su uvrštene u Smjernice o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014. – 2020.

   (2a)

  i u odjeljak Uredbe o općem skupnom izuzeću koji se odnosi na regionalne potpore. U svjetlu stečenog iskustva, potpora za projekte europske teritorijalne suradnje trebala bi imati ograničene učinke na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama, te bi stoga Komisija trebala biti u mogućnosti proglasiti takvu potporu spojivom s unutarnjim tržištem te da financiranje osigurano kao potpora projekata ETS-a može biti obuhvaćeno skupnim izuzećem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36 a)

Promicanje Europske teritorijalne suradnje važan je prioritet kohezijske politike Unije. Potpora malim i srednjim poduzećima za troškove nastale u projektima europske teritorijalne suradnje već je obuhvaćena skupnim izuzećem u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 651/2014

   (1a)

  (Uredba o općem skupnom izuzeću (GBER)). Posebne odredbe o regionalnim potporama za ulaganja poduzeća svih veličina također su uvrštene u Smjernice o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014. – 2020.

   (2a)

  i u odjeljak Uredbe o općem skupnom izuzeću koji se odnosi na regionalne potpore. U svjetlu stečenog iskustva, potpora za projekte europske teritorijalne suradnje trebala bi imati ograničene učinke na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama, te bi stoga Komisija trebala biti u mogućnosti proglasiti takvu potporu spojivom s unutarnjim tržištem te da financiranje osigurano kao potpora projekata ETS-a može biti obuhvaćeno skupnim izuzećem.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovom se Uredbom propisuju pravila za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) u svrhu poticanja suradnje među državama članicama unutar Unije te između država članica i 
  susjednih
  trećih zemalja, partnerskih zemalja, drugih područja ili prekomorskih zemalja i područja (dalje u tekstu „PZP”). | 1.   Ovom se Uredbom propisuju pravila za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) u svrhu poticanja suradnje među državama članicama
  i njihovim regijama
  unutar Unije te između država članica
  , njihovih regija
  i trećih zemalja, partnerskih zemalja, drugih područja ili prekomorskih zemalja i područja (dalje u tekstu „PZP”)
  ili regionalnih organizacija za integraciju i suradnju, odnosno skupine trećih zemalja koje su dio regionalne organizacije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ovom se Uredbom propisuju pravila za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) u svrhu poticanja suradnje među državama članicama unutar Unije te između država članica i 
  susjednih
  trećih zemalja, partnerskih zemalja, drugih područja ili prekomorskih zemalja i područja (dalje u tekstu „PZP”).

1.   Ovom se Uredbom propisuju pravila za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) u svrhu poticanja suradnje među državama članicama
  i njihovim regijama
  unutar Unije te između država članica
  , njihovih regija
  i trećih zemalja, partnerskih zemalja, drugih područja ili prekomorskih zemalja i područja (dalje u tekstu „PZP”)
  ili regionalnih organizacija za integraciju i suradnju, odnosno skupine trećih zemalja koje su dio regionalne organizacije
  .

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | „prekogranično pravno tijelo” znači pravno tijelo osnovano u skladu sa zakonima jedne od zemalja sudionica programa Interrega, pod uvjetom da ga osnivaju teritorijalna tijela ili druga tijela iz najmanje dvije zemlje sudionice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

„prekogranično pravno tijelo” znači pravno tijelo osnovano u skladu sa zakonima jedne od zemalja sudionica programa Interrega, pod uvjetom da ga osnivaju teritorijalna tijela ili druga tijela iz najmanje dvije zemlje sudionice.

| (4) | „prekogranično pravno tijelo” znači pravno tijelo
  , uključujući regiju euroregiju
  osnovano u skladu sa zakonima jedne od zemalja sudionica programa Interrega, pod uvjetom da ga osnivaju teritorijalna tijela ili druga tijela iz najmanje dvije zemlje sudionice. |
| --- | --- |

(4)

„prekogranično pravno tijelo” znači pravno tijelo
  , uključujući regiju euroregiju
  osnovano u skladu sa zakonima jedne od zemalja sudionica programa Interrega, pod uvjetom da ga osnivaju teritorijalna tijela ili druga tijela iz najmanje dvije zemlje sudionice.

, uključujući regiju euroregiju

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4 a) | „organizacija za regionalnu integraciju i suradnju” znači skupina zemalja ili regija s istog zemljopisnog područja čiji je cilj ostvariti blisku suradnju u pogledu pitanja od zajedničkog interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4 a)

(4 a)

„organizacija za regionalnu integraciju i suradnju” znači skupina zemalja ili regija s istog zemljopisnog područja čiji je cilj ostvariti blisku suradnju u pogledu pitanja od zajedničkog interesa.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – uvodni dio

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | prekograničnu suradnju između susjednih regija radi promicanja integriranog regionalnog razvoja (sastavnica 1) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

prekograničnu suradnju između susjednih regija radi promicanja integriranog regionalnog razvoja (sastavnica 1)

| (1) | prekograničnu suradnju između susjednih regija radi promicanja integriranog
  i skladnog
  regionalnog razvoja (sastavnica 1) |
| --- | --- |

(1)

prekograničnu suradnju između susjednih regija radi promicanja integriranog
  i skladnog
  regionalnog razvoja (sastavnica 1)

i skladnog

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | unutarnju prekograničnu suradnju između susjednih regija uz kopnenu granicu dviju ili više država članica ili između susjednih regija uz kopnenu granicu najmanje jedne države članice i jedne treće zemlje navedene u članku 4. stavku 3. ili više njih; ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

unutarnju prekograničnu suradnju između susjednih regija uz kopnenu granicu dviju ili više država članica ili između susjednih regija uz kopnenu granicu najmanje jedne države članice i jedne treće zemlje navedene u članku 4. stavku 3. ili više njih; ili

| (a) | unutarnju prekograničnu suradnju između susjednih regija uz kopnenu
  ili pomorsku
  granicu dviju ili više država članica ili između susjednih regija uz kopnenu
  ili pomorsku
  granicu najmanje jedne države članice i jedne treće zemlje navedene u članku 4. stavku 3. ili više njih; ili |
| --- | --- |

(a)

unutarnju prekograničnu suradnju između susjednih regija uz kopnenu
  ili pomorsku
  granicu dviju ili više država članica ili između susjednih regija uz kopnenu
  ili pomorsku
  granicu najmanje jedne države članice i jedne treće zemlje navedene u članku 4. stavku 3. ili više njih; ili

ili pomorsku

ili pomorsku

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b – uvodni dio

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | vanjsku prekograničnu suradnju između susjednih regija uz kopnenu granicu najmanje jedne države članice i jednog ili više od navedenoga: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

vanjsku prekograničnu suradnju između susjednih regija uz kopnenu granicu najmanje jedne države članice i jednog ili više od navedenoga:

| (b) | vanjsku prekograničnu suradnju između susjednih regija uz kopnenu
  ili pomorsku
  granicu najmanje jedne države članice i jednog ili više od navedenoga: |
| --- | --- |

(b)

vanjsku prekograničnu suradnju između susjednih regija uz kopnenu
  ili pomorsku
  granicu najmanje jedne države članice i jednog ili više od navedenoga:

ili pomorsku

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | transnacionalnu suradnju
  i pomorsku suradnju
  na većim transnacionalnim područjima ili oko morskih bazena, uključujući nacionalne, regionalne i lokalne programske partnere u državama članicama, trećim zemljama i partnerskim zemljama te
  u Grenlandu
  , s ciljem postizanja višeg stupnja teritorijalne integracije („sastavnica 2”
  ; kad se odnosi samo na transnacionalnu suradnju: „sastavnica 2A”; kad se odnosi samo na pomorsku suradnju:
  „sastavnica 2B”); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

transnacionalnu suradnju
  i pomorsku suradnju
  na većim transnacionalnim područjima ili oko morskih bazena, uključujući nacionalne, regionalne i lokalne programske partnere u državama članicama, trećim zemljama i partnerskim zemljama te
  u Grenlandu
  , s ciljem postizanja višeg stupnja teritorijalne integracije („sastavnica 2”
  ; kad se odnosi samo na transnacionalnu suradnju: „sastavnica 2A”; kad se odnosi samo na pomorsku suradnju:
  „sastavnica 2B”);

i pomorsku suradnju

u Grenlandu

; kad se odnosi samo na transnacionalnu suradnju: „sastavnica 2A”; kad se odnosi samo na pomorsku suradnju:

| (2) | transnacionalnu suradnju na većim transnacionalnim područjima ili oko morskih bazena, uključujući nacionalne, regionalne i lokalne programske partnere u državama članicama, trećim zemljama i partnerskim zemljama
  i PZP-ovima
  , s ciljem postizanja višeg stupnja teritorijalne integracije („sastavnica 2”); |
| --- | --- |

(2)

transnacionalnu suradnju na većim transnacionalnim područjima ili oko morskih bazena, uključujući nacionalne, regionalne i lokalne programske partnere u državama članicama, trećim zemljama i partnerskim zemljama
  i PZP-ovima
  , s ciljem postizanja višeg stupnja teritorijalne integracije („sastavnica 2”);

i PZP-ovima

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 3.

Članak 3. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | međusobnu suradnju najudaljenijih regija i njihovu suradnju sa susjednim trećim zemljama ili partnerskim zemljama ili PZP-ovima ili nekoliko njih, kako bi se olakšala njihova regionalna integracija u njihovu susjedstvu („sastavnica 3”); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

međusobnu suradnju najudaljenijih regija i njihovu suradnju sa susjednim trećim zemljama ili partnerskim zemljama ili PZP-ovima ili nekoliko njih, kako bi se olakšala njihova regionalna integracija u njihovu susjedstvu („sastavnica 3”);

| (3) | međusobnu suradnju najudaljenijih regija i njihovu suradnju sa susjednim trećim zemljama ili partnerskim zemljama ili PZP-ovima
  ili organizacijama za regionalnu integraciju i suradnju
  ili nekoliko njih, kako bi se olakšala njihova regionalna integracija
  i ujednačen razvoj
  u njihovu susjedstvu („sastavnica 3”); |
| --- | --- |

(3)

međusobnu suradnju najudaljenijih regija i njihovu suradnju sa susjednim trećim zemljama ili partnerskim zemljama ili PZP-ovima
  ili organizacijama za regionalnu integraciju i suradnju
  ili nekoliko njih, kako bi se olakšala njihova regionalna integracija
  i ujednačen razvoj
  u njihovu susjedstvu („sastavnica 3”);

ili organizacijama za regionalnu integraciju i suradnju

i ujednačen razvoj

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a – podtočka i.a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a – podtočka i.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (i a) | provedbu zajedničkih razvojnih projekta između regija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i a)

(i a)

provedbu zajedničkih razvojnih projekta između regija;

provedbu zajedničkih razvojnih projekta između regija;

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a – podtočka i.b (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a – podtočka i.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (i b) | razvoj kapaciteta između partnera diljem Unije u vezi s: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i b)

(i b)

razvoj kapaciteta između partnera diljem Unije u vezi s:

razvoj kapaciteta između partnera diljem Unije u vezi s:

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a – podtočka ii.a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a – podtočka ii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ii a) | utvrđivanje i širenje dobrih praksi radi njihova prenošenja ponajprije na operativne programe u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ii a)

(ii a)

utvrđivanje i širenje dobrih praksi radi njihova prenošenja ponajprije na operativne programe u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”;

utvrđivanje i širenje dobrih praksi radi njihova prenošenja ponajprije na operativne programe u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”;

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 4. – točka a – podtočka ii.b (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 4. – točka a – podtočka ii.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ii b) | razmjene iskustava o prepoznavanju, prenošenju i širenju najbolje prakse povezane s održivim urbanim razvojem, uključujući poveznice između ruralnih i urbanih područja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ii b)

(ii b)

razmjene iskustava o prepoznavanju, prenošenju i širenju najbolje prakse povezane s održivim urbanim razvojem, uključujući poveznice između ruralnih i urbanih područja;

razmjene iskustava o prepoznavanju, prenošenju i širenju najbolje prakse povezane s održivim urbanim razvojem, uključujući poveznice između ruralnih i urbanih područja;

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a – podtočka iii.a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a – podtočka iii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (iii a) | uspostavu, djelovanje i primjenu europskog prekograničnog mehanizma iz Uredbe (EU) .../... [novi europski prekogranični mehanizam]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii a)

(iii a)

uspostavu, djelovanje i primjenu europskog prekograničnog mehanizma iz Uredbe (EU) .../... [novi europski prekogranični mehanizam];

uspostavu, djelovanje i primjenu europskog prekograničnog mehanizma iz Uredbe (EU) .../... [novi europski prekogranični mehanizam];

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 5.

Članak 3. – stavak 1. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | ulaganja u međuregionalne inovacije komercijalizacijom i povećanjem međuregionalnih inovacijskih projekata koji imaju potencijal za poticanje razvoja europskih lanaca vrijednosti („sastavnica 5”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5)

(5)

ulaganja u međuregionalne inovacije komercijalizacijom i povećanjem međuregionalnih inovacijskih projekata koji imaju potencijal za poticanje razvoja europskih lanaca vrijednosti („sastavnica 5”).

Briše se.

Briše se.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kad je riječ o prekograničnoj suradnji, regije koje primaju potporu iz EFRR-a regije su Unije razine NUTS 3 duž svih unutarnjih i vanjskih kopnenih granica s trećim zemljama ili partnerskim zemljama. | 1.   Kad je riječ o prekograničnoj suradnji, regije koje primaju potporu iz EFRR-a regije su Unije razine NUTS 3 duž svih unutarnjih i vanjskih kopnenih
  ili pomorskih
  granica s trećim zemljama ili partnerskim zemljama
  , ne dovodeći u pitanje moguće prilagodbe radi osiguravanja dosljednosti i kontinuiteta programskih područja uspostavljenih za programsko razdoblje od 2014. do 2020
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kad je riječ o prekograničnoj suradnji, regije koje primaju potporu iz EFRR-a regije su Unije razine NUTS 3 duž svih unutarnjih i vanjskih kopnenih granica s trećim zemljama ili partnerskim zemljama.

1.   Kad je riječ o prekograničnoj suradnji, regije koje primaju potporu iz EFRR-a regije su Unije razine NUTS 3 duž svih unutarnjih i vanjskih kopnenih
  ili pomorskih
  granica s trećim zemljama ili partnerskim zemljama
  , ne dovodeći u pitanje moguće prilagodbe radi osiguravanja dosljednosti i kontinuiteta programskih područja uspostavljenih za programsko razdoblje od 2014. do 2020
  .

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Regije na pomorskim granicama koje su povezane morem fiksnom vezom također primaju potporu u okviru prekogranične suradnje. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Regije na pomorskim granicama koje su povezane morem fiksnom vezom također primaju potporu u okviru prekogranične suradnje.

Briše se.

Briše se.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 3.

Članak 4. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Programi Interrega za unutarnju prekograničnu suradnju mogu obuhvaćati regije u Norveškoj, Švicarskoj i Ujedinjenoj Kraljevini koje su ekvivalentne regijama razine NUTS 3 te Lihtenštajn, Andoru
  i
  Monako. | 3.   Programi Interrega za unutarnju prekograničnu suradnju mogu obuhvaćati regije u Norveškoj, Švicarskoj i Ujedinjenoj Kraljevini koje su ekvivalentne regijama razine NUTS 3 te Lihtenštajn, Andoru, Monako
  i San Marino
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Programi Interrega za unutarnju prekograničnu suradnju mogu obuhvaćati regije u Norveškoj, Švicarskoj i Ujedinjenoj Kraljevini koje su ekvivalentne regijama razine NUTS 3 te Lihtenštajn, Andoru
  i
  Monako.

3.   Programi Interrega za unutarnju prekograničnu suradnju mogu obuhvaćati regije u Norveškoj, Švicarskoj i Ujedinjenoj Kraljevini koje su ekvivalentne regijama razine NUTS 3 te Lihtenštajn, Andoru, Monako
  i San Marino
  .

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4.

Članak 4. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Kad je riječ o vanjskoj prekograničnoj suradnji, regije koje trebaju primati potporu iz instrumenta IPA III ili NDICI regije su razine NUTS 3 u odgovarajućoj partnerskoj zemlji ili, u izostanku razvrstavanja prema NUTS-u, ekvivalentna područja duž svih kopnenih granica između država članica i partnerskih zemalja koje ispunjavaju uvjete u okviru IPA-e III ili NDICI-ja. | 4.   Kad je riječ o vanjskoj prekograničnoj suradnji, regije koje trebaju primati potporu iz instrumenta IPA III ili NDICI regije su razine NUTS 3 u odgovarajućoj partnerskoj zemlji ili, u izostanku razvrstavanja prema NUTS-u, ekvivalentna područja duž svih kopnenih
  i pomorskih
  granica između država članica i partnerskih zemalja koje ispunjavaju uvjete u okviru IPA-e III ili NDICI-ja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Kad je riječ o vanjskoj prekograničnoj suradnji, regije koje trebaju primati potporu iz instrumenta IPA III ili NDICI regije su razine NUTS 3 u odgovarajućoj partnerskoj zemlji ili, u izostanku razvrstavanja prema NUTS-u, ekvivalentna područja duž svih kopnenih granica između država članica i partnerskih zemalja koje ispunjavaju uvjete u okviru IPA-e III ili NDICI-ja.

4.   Kad je riječ o vanjskoj prekograničnoj suradnji, regije koje trebaju primati potporu iz instrumenta IPA III ili NDICI regije su razine NUTS 3 u odgovarajućoj partnerskoj zemlji ili, u izostanku razvrstavanja prema NUTS-u, ekvivalentna područja duž svih kopnenih
  i pomorskih
  granica između država članica i partnerskih zemalja koje ispunjavaju uvjete u okviru IPA-e III ili NDICI-ja.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – naslov

Članak 5. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5. | Geografski opseg za transnacionalnu
  i pomorsku suradnju |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.

Geografski opseg za transnacionalnu
  i pomorsku suradnju

i pomorsku suradnju

Geografski opseg za transnacionalnu suradnju

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kad je riječ o transnacionalnoj
  i pomorskoj
  suradnji, regije koje trebaju primiti potporu iz EFRR-a regije su Unije razine NUTS 2 koje obuhvaćaju susjedna funkcionalna područja, uzimajući u obzir, ako je primjenjivo, makroregionalne strategije ili strategije morskog bazena. | 1.   Kad je riječ o transnacionalnoj suradnji, regije koje trebaju primiti potporu iz EFRR-a regije su Unije razine NUTS 2 koje obuhvaćaju susjedna funkcionalna područja,
  ne dovodeći u pitanje potencijalne prilagodbe potrebne za osiguravanje usklađenosti i kontinuiteta takve suradnje u većim koherentnim područjima na temelju programskog razdoblja od 2014. do 2020. te
  uzimajući u obzir, ako je primjenjivo, makroregionalne strategije ili strategije morskog bazena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kad je riječ o transnacionalnoj
  i pomorskoj
  suradnji, regije koje trebaju primiti potporu iz EFRR-a regije su Unije razine NUTS 2 koje obuhvaćaju susjedna funkcionalna područja, uzimajući u obzir, ako je primjenjivo, makroregionalne strategije ili strategije morskog bazena.

1.   Kad je riječ o transnacionalnoj suradnji, regije koje trebaju primiti potporu iz EFRR-a regije su Unije razine NUTS 2 koje obuhvaćaju susjedna funkcionalna područja,
  ne dovodeći u pitanje potencijalne prilagodbe potrebne za osiguravanje usklađenosti i kontinuiteta takve suradnje u većim koherentnim područjima na temelju programskog razdoblja od 2014. do 2020. te
  uzimajući u obzir, ako je primjenjivo, makroregionalne strategije ili strategije morskog bazena.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Programi Interrega za transnacionalnu
  i pomorsku
  suradnju mogu obuhvaćati: | Programi Interrega za transnacionalnu suradnju mogu obuhvaćati: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Programi Interrega za transnacionalnu
  i pomorsku
  suradnju mogu obuhvaćati:

i pomorsku

Programi Interrega za transnacionalnu suradnju mogu obuhvaćati:

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 1. – točka b

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Grenland
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Grenland
  ;

Grenland

| (b) | PZP-ovi koji primaju potporu iz OCTP-a
  ; |
| --- | --- |

(b)

PZP-ovi koji primaju potporu iz OCTP-a
  ;

PZP-ovi koji primaju potporu iz OCTP-a

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3.

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Regije, treće zemlje
  ili
  partnerske zemlje iz stavka 2. regije su razine NUTS 2 ili, u izostanku razvrstavanja prema NUTS-u, ekvivalentna područja. | 3.   Regije, treće zemlje, partnerske zemlje
  ili PZP-ovi
  iz stavka 2. regije su razine NUTS 2 ili, u izostanku razvrstavanja prema NUTS-u, ekvivalentna područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Regije, treće zemlje
  ili
  partnerske zemlje iz stavka 2. regije su razine NUTS 2 ili, u izostanku razvrstavanja prema NUTS-u, ekvivalentna područja.

3.   Regije, treće zemlje, partnerske zemlje
  ili PZP-ovi
  iz stavka 2. regije su razine NUTS 2 ili, u izostanku razvrstavanja prema NUTS-u, ekvivalentna područja.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Programi Interrega za najudaljenije regije mogu obuhvaćati
  susjedne
  partnerske zemlje koje primaju potporu iz NDICI-ja
  ili
  PZP-ove koji primaju potporu iz OCTP-a ili
  oboje
  . | 2.   Programi Interrega za najudaljenije regije mogu obuhvaćati partnerske zemlje koje primaju potporu iz NDICI-ja, PZP-ove koji primaju potporu iz OCTP-a,
  organizacije za regionalnu suradnju ili kombinaciju dvaju ili svih triju navedenih subjekata
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Programi Interrega za najudaljenije regije mogu obuhvaćati
  susjedne
  partnerske zemlje koje primaju potporu iz NDICI-ja
  ili
  PZP-ove koji primaju potporu iz OCTP-a ili
  oboje
  .

2.   Programi Interrega za najudaljenije regije mogu obuhvaćati partnerske zemlje koje primaju potporu iz NDICI-ja, PZP-ove koji primaju potporu iz OCTP-a,
  organizacije za regionalnu suradnju ili kombinaciju dvaju ili svih triju navedenih subjekata
  .

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – naslov

Članak 7. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Geografski opseg za međuregionalnu suradnju
  i ulaganja u međuregionalne inovacije | Geografski opseg za međuregionalnu suradnju |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Geografski opseg za međuregionalnu suradnju
  i ulaganja u međuregionalne inovacije

i ulaganja u međuregionalne inovacije

Geografski opseg za međuregionalnu suradnju

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za bilo koji program Interrega u okviru sastavnice 4
  ili za ulaganja u međuregionalne inovacije u okviru sastavnice 5
  cijelo područje Unije prima potporu iz EFRR-a. | 1.   Za bilo koji program Interrega u okviru sastavnice 4 cijelo područje Unije prima potporu iz EFRR-a
  , uključujući najudaljenije regije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za bilo koji program Interrega u okviru sastavnice 4
  ili za ulaganja u međuregionalne inovacije u okviru sastavnice 5
  cijelo područje Unije prima potporu iz EFRR-a.

1.   Za bilo koji program Interrega u okviru sastavnice 4 cijelo područje Unije prima potporu iz EFRR-a
  , uključujući najudaljenije regije
  .

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Programi Interrega u okviru sastavnice 4 mogu obuhvaćati sve ili dio trećih zemalja, partnerskih zemalja, drugih područja ili PZP-ova iz članaka 4., 5. i 6. bez obzira na to primaju li potporu iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja. | 2.   Programi Interrega u okviru sastavnice 4 mogu obuhvaćati sve ili dio trećih zemalja, partnerskih zemalja, drugih područja ili PZP-ova iz članaka 4., 5. i 6. bez obzira na to primaju li potporu iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja.
  Sudjelovanje trećih zemalja u tim programima dopušteno je ako te zemlje pridonose financiranju u obliku vanjskih namjenskih prihoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Programi Interrega u okviru sastavnice 4 mogu obuhvaćati sve ili dio trećih zemalja, partnerskih zemalja, drugih područja ili PZP-ova iz članaka 4., 5. i 6. bez obzira na to primaju li potporu iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja.

2.   Programi Interrega u okviru sastavnice 4 mogu obuhvaćati sve ili dio trećih zemalja, partnerskih zemalja, drugih područja ili PZP-ova iz članaka 4., 5. i 6. bez obzira na to primaju li potporu iz instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja.
  Sudjelovanje trećih zemalja u tim programima dopušteno je ako te zemlje pridonose financiranju u obliku vanjskih namjenskih prihoda.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Provedbeni akt iz stavka 1. sadržava i popis regija Unije razine NUTS 3 koje su uzete u obzir za dodjelu sredstava iz EFRR-a za prekograničnu suradnju na svim unutarnjim granicama te vanjskim granicama obuhvaćenima instrumentima Unije za financiranje vanjskog djelovanja
  , kao i popis regija razine NUTS 3 koje su uzete u obzir za potrebe dodjele u okviru sastavnice 2B iz članka 9. stavka 3. točke (a)
  . | 2.   Provedbeni akt iz stavka 1. sadržava i popis regija Unije razine NUTS 3 koje su uzete u obzir za dodjelu sredstava iz EFRR-a za prekograničnu suradnju na svim unutarnjim granicama te vanjskim granicama obuhvaćenima instrumentima Unije za financiranje vanjskog djelovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Provedbeni akt iz stavka 1. sadržava i popis regija Unije razine NUTS 3 koje su uzete u obzir za dodjelu sredstava iz EFRR-a za prekograničnu suradnju na svim unutarnjim granicama te vanjskim granicama obuhvaćenima instrumentima Unije za financiranje vanjskog djelovanja
  , kao i popis regija razine NUTS 3 koje su uzete u obzir za potrebe dodjele u okviru sastavnice 2B iz članka 9. stavka 3. točke (a)
  .

2.   Provedbeni akt iz stavka 1. sadržava i popis regija Unije razine NUTS 3 koje su uzete u obzir za dodjelu sredstava iz EFRR-a za prekograničnu suradnju na svim unutarnjim granicama te vanjskim granicama obuhvaćenima instrumentima Unije za financiranje vanjskog djelovanja.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3.

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Na popisu iz stavka 1. nalaze se i regije trećih ili partnerskih zemalja ili područja izvan Unije koji ne primaju potporu iz EFRR-a ili instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja. | 3.   (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Na popisu iz stavka 1. nalaze se i regije trećih ili partnerskih zemalja ili područja izvan Unije koji ne primaju potporu iz EFRR-a ili instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja.

3.   (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Sredstva
  iz EFRR-a
  za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) iznose
  8 430 000 000
   EUR od ukupnih sredstava koja su raspoloživa za proračunsku obvezu iz EFRR-a, ESF-a plus i Kohezijskog fonda za programsko razdoblje 2021.–2027. i navedena u [članku 
  102.
  stavku 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]. | 1.   Sredstva za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) iznose
  11 165 910 000
   EUR
  (u cijenama iz 2018.)
  od ukupnih sredstava koja su raspoloživa za proračunsku obvezu iz EFRR-a, ESF-a plus i Kohezijskog fonda za programsko razdoblje 2021.–2027. i navedena u [članku 
  103.
  stavku 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Sredstva
  iz EFRR-a
  za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) iznose
  8 430 000 000
   EUR od ukupnih sredstava koja su raspoloživa za proračunsku obvezu iz EFRR-a, ESF-a plus i Kohezijskog fonda za programsko razdoblje 2021.–2027. i navedena u [članku 
  102.
  stavku 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama].

1.   Sredstva za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) iznose
  11 165 910 000
   EUR
  (u cijenama iz 2018.)
  od ukupnih sredstava koja su raspoloživa za proračunsku obvezu iz EFRR-a, ESF-a plus i Kohezijskog fonda za programsko razdoblje 2021.–2027. i navedena u [članku 
  103.
  stavku 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama].

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 9. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Sredstva
  iz stavka 1. dodjeljuju se kako slijedi: | 2.   
  10 195 910 000 EUR (91,31  %) od sredstava
  iz stavka 1. dodjeljuju se kako slijedi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Sredstva
  iz stavka 1. dodjeljuju se kako slijedi:

2.   
  10 195 910 000 EUR (91,31  %) od sredstava
  iz stavka 1. dodjeljuju se kako slijedi:

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka a

Članak 9. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | 52,7
   % (
  tj. ukupno 4 440 000 000  EUR
  ) za prekograničnu suradnju (sastavnica 1); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

52,7
   % (
  tj. ukupno 4 440 000 000  EUR
  ) za prekograničnu suradnju (sastavnica 1);

52,7

tj. ukupno 4 440 000 000  EUR

| (a) | 7 500 000 000 EUR (67,16  %
  ) za prekograničnu suradnju (sastavnica 1); |
| --- | --- |

(a)

7 500 000 000 EUR (67,16  %
  ) za prekograničnu suradnju (sastavnica 1);

7 500 000 000 EUR (67,16  %

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka b

Članak 9. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | 31,4  % (odnosno ukupno 2 649 900 000  EUR)
  za transnacionalnu i pomorsku suradnju (sastavnica 2); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

31,4  % (odnosno ukupno 2 649 900 000  EUR)
  za transnacionalnu i pomorsku suradnju (sastavnica 2);

31,4  % (odnosno ukupno 2 649 900 000  EUR)

| (b) | 1 973 600 880 EUR (17,68  %
  ) za prekograničnu suradnju (sastavnica 2); |
| --- | --- |

(b)

1 973 600 880 EUR (17,68  %
  ) za prekograničnu suradnju (sastavnica 2);

1 973 600 880 EUR (17,68  %

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka c

Članak 9. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | 3,2  % (odnosno ukupno 270 100 000  EUR)
  za suradnju najudaljenijih regija (sastavnica 3); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

3,2  % (odnosno ukupno 270 100 000  EUR)
  za suradnju najudaljenijih regija (sastavnica 3);

3,2  % (odnosno ukupno 270 100 000  EUR)

| (c) | 357 309 120  EUR (3,2  %)
  za suradnju najudaljenijih regija (sastavnica 3); |
| --- | --- |

(c)

357 309 120  EUR (3,2  %)
  za suradnju najudaljenijih regija (sastavnica 3);

357 309 120  EUR (3,2  %)

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka d

Članak 9. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | 1,2  % (tj. ukupno 100 000 000  EUR)
  za međuregionalnu suradnju (sastavnica 4); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

1,2  % (tj. ukupno 100 000 000  EUR)
  za međuregionalnu suradnju (sastavnica 4);

1,2  % (tj. ukupno 100 000 000  EUR)

| (d) | 365 000 000 EUR (3,27  %
  ) za prekograničnu suradnju (sastavnica 4); |
| --- | --- |

(d)

365 000 000 EUR (3,27  %
  ) za prekograničnu suradnju (sastavnica 4);

365 000 000 EUR (3,27  %

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka e

Članak 9. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | 11,5  % (odnosno ukupno 970 000 000  EUR) za ulaganja u međuregionalne inovacije (sastavnica 5). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

(e)

11,5  % (odnosno ukupno 970 000 000  EUR) za ulaganja u međuregionalne inovacije (sastavnica 5).

11,5  % (odnosno ukupno 970 000 000  EUR) za ulaganja u međuregionalne inovacije (sastavnica 5).

Briše se.

Briše se.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 2. – točka a

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | regije razine NUTS 3 za sastavnicu 1
  i regije razine NUTS 3 za sastavnicu 2B
  navedene u članku 8. stavku 2. provedbenog akta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

regije razine NUTS 3 za sastavnicu 1
  i regije razine NUTS 3 za sastavnicu 2B
  navedene u članku 8. stavku 2. provedbenog akta;

i regije razine NUTS 3 za sastavnicu 2B

| (a) | regije razine NUTS 3 za sastavnicu 1 navedene u članku 8. stavku 2. provedbenog akta; |
| --- | --- |

(a)

regije razine NUTS 3 za sastavnicu 1 navedene u članku 8. stavku 2. provedbenog akta;

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 2. – točka b

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | regije razine NUTS 2 za
  sastavnice 2A i 3
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

regije razine NUTS 2 za
  sastavnice 2A i 3
  .

sastavnice 2A i 3

| (b) | regije razine NUTS 2 za
  sastavnicu 2
  . |
| --- | --- |

(b)

regije razine NUTS 2 za
  sastavnicu 2
  .

sastavnicu 2

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 2. – točka ba (nova)

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (b a) | regije razina NUTS 2 i 3 za sastavnicu 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b a)

(b a)

regije razina NUTS 2 i 3 za sastavnicu 3.

regije razina NUTS 2 i 3 za sastavnicu 3.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 5.a (novi)

Članak 9. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  970 000 000 EUR (8,69  %) od proračunskih sredstava iz stavka 1. dodjeljuju se za novu inicijativu za ulaganja u međuregionalne inovacije iz članka 15.a (novi).




  Ako do 31. prosinca 2026. Komisija nije iskoristila sva raspoloživa sredstva iz stavka 1. za projekte odabrane u okviru te inicijative, preostala neiskorištena sredstva razmjerno se preraspodjeljuju na sastavnice od 1 do 4. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5 a.
     
  970 000 000 EUR (8,69  %) od proračunskih sredstava iz stavka 1. dodjeljuju se za novu inicijativu za ulaganja u međuregionalne inovacije iz članka 15.a (novi).

Ako do 31. prosinca 2026. Komisija nije iskoristila sva raspoloživa sredstva iz stavka 1. za projekte odabrane u okviru te inicijative, preostala neiskorištena sredstva razmjerno se preraspodjeljuju na sastavnice od 1 do 4.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 10. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Potpora iz EFRR-a dodjeljuje se za pojedinačne vanjske prekogranične programe Interrega pod uvjetom da IPA III CBC i NDICI CBC osiguravaju jednakovrijedne iznose u okviru relevantnog strateškog programskog dokumenta.
  Ta jednakovrijednost
  podliježe maksimalnom iznosu utvrđenom u zakonodavnom aktu programa IPA III ili NDICI. | Potpora iz EFRR-a dodjeljuje se za pojedinačne vanjske prekogranične programe Interrega pod uvjetom da IPA III CBC i NDICI CBC osiguravaju
  barem
  jednakovrijedne iznose u okviru relevantnog strateškog programskog dokumenta.
  Taj doprinos
  podliježe maksimalnom iznosu utvrđenom u zakonodavnom aktu programa IPA III ili NDICI. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Potpora iz EFRR-a dodjeljuje se za pojedinačne vanjske prekogranične programe Interrega pod uvjetom da IPA III CBC i NDICI CBC osiguravaju jednakovrijedne iznose u okviru relevantnog strateškog programskog dokumenta.
  Ta jednakovrijednost
  podliježe maksimalnom iznosu utvrđenom u zakonodavnom aktu programa IPA III ili NDICI.

Ta jednakovrijednost

Potpora iz EFRR-a dodjeljuje se za pojedinačne vanjske prekogranične programe Interrega pod uvjetom da IPA III CBC i NDICI CBC osiguravaju
  barem
  jednakovrijedne iznose u okviru relevantnog strateškog programskog dokumenta.
  Taj doprinos
  podliježe maksimalnom iznosu utvrđenom u zakonodavnom aktu programa IPA III ili NDICI.

barem

Taj doprinos

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 1. – točka b

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | nije moguće provesti program Interrega prema planu zbog problema u odnosima zemalja sudionica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

nije moguće provesti program Interrega prema planu zbog problema u odnosima zemalja sudionica.

| (b) | u propisno opravdanim slučajevima, kada
  nije moguće provesti program Interrega prema planu zbog problema u odnosima zemalja sudionica; |
| --- | --- |

(b)

u propisno opravdanim slučajevima, kada
  nije moguće provesti program Interrega prema planu zbog problema u odnosima zemalja sudionica;

u propisno opravdanim slučajevima, kada

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 12. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U pogledu programa Interrega u okviru sastavnice 2 koji je Komisija već odobrila, sudjelovanje partnerske zemlje ili
  Grenlanda
  obustavlja se ako je ispunjen jedan od uvjeta navedenih u točkama (a) i (b) prvog podstavka stavka 3. ovog članka. | U pogledu programa Interrega u okviru sastavnice 2 koji je Komisija već odobrila, sudjelovanje partnerske zemlje ili
  PZP-a
  obustavlja se ako je ispunjen jedan od uvjeta navedenih u točkama (a) i (b) prvog podstavka stavka 3. ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U pogledu programa Interrega u okviru sastavnice 2 koji je Komisija već odobrila, sudjelovanje partnerske zemlje ili
  Grenlanda
  obustavlja se ako je ispunjen jedan od uvjeta navedenih u točkama (a) i (b) prvog podstavka stavka 3. ovog članka.

Grenlanda

U pogledu programa Interrega u okviru sastavnice 2 koji je Komisija već odobrila, sudjelovanje partnerske zemlje ili
  PZP-a
  obustavlja se ako je ispunjen jedan od uvjeta navedenih u točkama (a) i (b) prvog podstavka stavka 3. ovog članka.

PZP-a

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 4. – podstavak 2. – točka a

Članak 12. – stavak 4. – podstavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | da se program Interrega u cijelosti obustavi, posebice ako se njegovi glavni zajednički razvojni izazovi ne mogu ostvariti bez sudjelovanja te partnerske zemlje ili
  Grenlanda
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

da se program Interrega u cijelosti obustavi, posebice ako se njegovi glavni zajednički razvojni izazovi ne mogu ostvariti bez sudjelovanja te partnerske zemlje ili
  Grenlanda
  ;

Grenlanda

| (a) | da se program Interrega u cijelosti obustavi, posebice ako se njegovi glavni zajednički razvojni izazovi ne mogu ostvariti bez sudjelovanja te partnerske zemlje ili
  PZP-a
  ; |
| --- | --- |

(a)

da se program Interrega u cijelosti obustavi, posebice ako se njegovi glavni zajednički razvojni izazovi ne mogu ostvariti bez sudjelovanja te partnerske zemlje ili
  PZP-a
  ;

PZP-a

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 4. – podstavak 2. – točka c

Članak 12. – stavak 4. – podstavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | da se program Interrega nastavi bez sudjelovanja te partnerske zemlje ili
  Grenlanda
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

da se program Interrega nastavi bez sudjelovanja te partnerske zemlje ili
  Grenlanda
  .

Grenlanda

| (c) | da se program Interrega nastavi bez sudjelovanja te partnerske zemlje ili
  PZP-
  a. |
| --- | --- |

(c)

da se program Interrega nastavi bez sudjelovanja te partnerske zemlje ili
  PZP-
  a.

PZP-

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 6.

Članak 12. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Kad treća zemlja
  ili
  partnerska zemlja koja doprinosi programu Interrega s nacionalnim sredstvima koja ne predstavljaju nacionalno sufinanciranje potpore iz EFRR-a ili instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja smanji taj doprinos tijekom provedbe programa Interrega, bilo globalno ili u pogledu već odabranih zajedničkih mjera te nakon primanja dokumenta iz članka 22. stavka 6., država članica sudionica ili države članice sudionice trebaju zatražiti primjenu jedne od opcija navedenih u drugom podstavku stavka 4. | 6.   Kad treća zemlja, partnerska zemlja
  ili PZP-ovi
  koji doprinose programu Interrega s nacionalnim sredstvima koja ne predstavljaju nacionalno sufinanciranje potpore iz EFRR-a ili instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja smanji taj doprinos tijekom provedbe programa Interrega, bilo globalno ili u pogledu već odabranih zajedničkih mjera te nakon primanja dokumenta iz članka 22. stavka 6., država članica sudionica ili države članice sudionice trebaju zatražiti primjenu jedne od opcija navedenih u drugom podstavku stavka 4.
  ovog članka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Kad treća zemlja
  ili
  partnerska zemlja koja doprinosi programu Interrega s nacionalnim sredstvima koja ne predstavljaju nacionalno sufinanciranje potpore iz EFRR-a ili instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja smanji taj doprinos tijekom provedbe programa Interrega, bilo globalno ili u pogledu već odabranih zajedničkih mjera te nakon primanja dokumenta iz članka 22. stavka 6., država članica sudionica ili države članice sudionice trebaju zatražiti primjenu jedne od opcija navedenih u drugom podstavku stavka 4.

6.   Kad treća zemlja, partnerska zemlja
  ili PZP-ovi
  koji doprinose programu Interrega s nacionalnim sredstvima koja ne predstavljaju nacionalno sufinanciranje potpore iz EFRR-a ili instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja smanji taj doprinos tijekom provedbe programa Interrega, bilo globalno ili u pogledu već odabranih zajedničkih mjera te nakon primanja dokumenta iz članka 22. stavka 6., država članica sudionica ili države članice sudionice trebaju zatražiti primjenu jedne od opcija navedenih u drugom podstavku stavka 4.
  ovog članka
  .

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Stopa sufinanciranja na razini svakog programa Interrega ne smije biti veća od
  70
   %, osim ako se u pogledu vanjskih prekograničnih programa Interrega ili programa Interrega u okviru sastavnice 3 utvrdi veći postotak u Uredbama (EU) [IPA III], [NDICI] ili u Odluci Vijeća (EU) [OCTP], odnosno u bilo kojem aktu donesenom na temelju njih. | Stopa sufinanciranja na razini svakog programa Interrega ne smije biti veća od
  80
   %, osim ako se u pogledu vanjskih prekograničnih programa Interrega ili programa Interrega u okviru sastavnice 3 utvrdi veći postotak u Uredbama (EU) [IPA III], [NDICI] ili u Odluci Vijeća (EU) [OCTP], odnosno u bilo kojem aktu donesenom na temelju njih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Stopa sufinanciranja na razini svakog programa Interrega ne smije biti veća od
  70
   %, osim ako se u pogledu vanjskih prekograničnih programa Interrega ili programa Interrega u okviru sastavnice 3 utvrdi veći postotak u Uredbama (EU) [IPA III], [NDICI] ili u Odluci Vijeća (EU) [OCTP], odnosno u bilo kojem aktu donesenom na temelju njih.

70

Stopa sufinanciranja na razini svakog programa Interrega ne smije biti veća od
  80
   %, osim ako se u pogledu vanjskih prekograničnih programa Interrega ili programa Interrega u okviru sastavnice 3 utvrdi veći postotak u Uredbama (EU) [IPA III], [NDICI] ili u Odluci Vijeća (EU) [OCTP], odnosno u bilo kojem aktu donesenom na temelju njih.

80

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 3. – uvodni dio

Članak 14. – stavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Osim posebnih ciljeva za EFRR, kako je navedeno u članku [2.] Uredbe (EU) [novi EFRR], EFRR i, ako je primjenjivo, instrumenti Unije za financiranje vanjskog djelovanja
  mogu pridonijeti
  i posebnim ciljevima u okviru cilja politike 4 kako slijedi: | 3.   Osim posebnih ciljeva za EFRR, kako je navedeno u članku [2.] Uredbe (EU) [novi EFRR], EFRR i, ako je primjenjivo, instrumenti Unije za financiranje vanjskog djelovanja
  pridonose
  i posebnim ciljevima u okviru cilja politike 4 kako slijedi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Osim posebnih ciljeva za EFRR, kako je navedeno u članku [2.] Uredbe (EU) [novi EFRR], EFRR i, ako je primjenjivo, instrumenti Unije za financiranje vanjskog djelovanja
  mogu pridonijeti
  i posebnim ciljevima u okviru cilja politike 4 kako slijedi:

3.   Osim posebnih ciljeva za EFRR, kako je navedeno u članku [2.] Uredbe (EU) [novi EFRR], EFRR i, ako je primjenjivo, instrumenti Unije za financiranje vanjskog djelovanja
  pridonose
  i posebnim ciljevima u okviru cilja politike 4 kako slijedi:

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 4. – točka a – uvodni dio

Članak 14. – stavak 4. – točka a – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za programe Interrega u okviru sastavnica 1 i 
  2B
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

za programe Interrega u okviru sastavnica 1 i 
  2B
  :

2B

| (a) | za programe Interrega u okviru sastavnica 1 i 
  2
  : |
| --- | --- |

(a)

za programe Interrega u okviru sastavnica 1 i 
  2
  :

2

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 4. – točka a – podtočka ii.

Članak 14. – stavak 4. – točka a – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | povećanjem učinkovitosti javne uprave kroz promicanje pravne i administrativne suradnje te suradnje između građana i institucija, osobito s ciljem rješavanja pravnih i drugih prepreka u pograničnim regijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

povećanjem učinkovitosti javne uprave kroz promicanje pravne i administrativne suradnje te suradnje između građana i institucija, osobito s ciljem rješavanja pravnih i drugih prepreka u pograničnim regijama;

| ii. | povećanjem učinkovitosti javne uprave kroz promicanje pravne i administrativne suradnje te suradnje između građana
  , uključujući projekte „od građana za građane”, dionika iz civilnog društva
  i institucija, osobito s ciljem rješavanja pravnih i drugih prepreka u pograničnim regijama; |
| --- | --- |

ii.

povećanjem učinkovitosti javne uprave kroz promicanje pravne i administrativne suradnje te suradnje između građana
  , uključujući projekte „od građana za građane”, dionika iz civilnog društva
  i institucija, osobito s ciljem rješavanja pravnih i drugih prepreka u pograničnim regijama;

, uključujući projekte „od građana za građane”, dionika iz civilnog društva

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 5.

Članak 14. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   U okviru
  vanjskih prekograničnih
  programa Interrega i programa Interrega u okviru sastavnica 2 i 3, iz EFRR-a i, ako je primjenjivo, instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja mogu se davati doprinosi i vanjskom cilju specifičnom za Interreg „Sigurnija i zaštićenija Europa”, posebice mjerama u područjima upravljanja prelascima granica, mobilnosti i upravljanja migracijama, uključujući zaštitu migranata. | 5.   U okviru programa Interrega i programa Interrega u okviru sastavnica
  1.,
  2 i 3, iz EFRR-a i, ako je primjenjivo, instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja mogu se davati doprinosi i vanjskom cilju specifičnom za Interreg „Sigurnija i zaštićenija Europa”, posebice mjerama u području upravljanja migracijama, uključujući zaštitu
  te gospodarsku i socijalnu integraciju
  migranata
  i izbjeglica pod međunarodnom zaštitom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   U okviru
  vanjskih prekograničnih
  programa Interrega i programa Interrega u okviru sastavnica 2 i 3, iz EFRR-a i, ako je primjenjivo, instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja mogu se davati doprinosi i vanjskom cilju specifičnom za Interreg „Sigurnija i zaštićenija Europa”, posebice mjerama u područjima upravljanja prelascima granica, mobilnosti i upravljanja migracijama, uključujući zaštitu migranata.

5.   U okviru programa Interrega i programa Interrega u okviru sastavnica
  1.,
  2 i 3, iz EFRR-a i, ako je primjenjivo, instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja mogu se davati doprinosi i vanjskom cilju specifičnom za Interreg „Sigurnija i zaštićenija Europa”, posebice mjerama u području upravljanja migracijama, uključujući zaštitu
  te gospodarsku i socijalnu integraciju
  migranata
  i izbjeglica pod međunarodnom zaštitom
  .

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2.

Članak 15. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Dodatnih
  15 % sredstava dodijeljenih iz EFRR-a i, ako je primjenjivo, instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja u okviru prioriteta osim tehničke pomoći za svaki program Interrega u okviru sastavnica 1, 2 i 3,
  dodjeljuje se
  za cilj specifičan za Interreg „bolje upravljanje Interregom”
  ili
  za
  vanjski
  cilj specifičan za Interreg „sigurnija i zaštićenija Europa”. | 2.   
  Do
  15 % sredstava dodijeljenih iz EFRR-a i, ako je primjenjivo, instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja u okviru prioriteta osim tehničke pomoći za svaki program Interrega u okviru sastavnica 1, 2 i 3, dodjeljuje se za cilj specifičan za Interreg „bolje upravljanje Interregom”
  i do 10 % može biti dodijeljeno
  za cilj specifičan za Interreg „sigurnija i zaštićenija Europa”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Dodatnih
  15 % sredstava dodijeljenih iz EFRR-a i, ako je primjenjivo, instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja u okviru prioriteta osim tehničke pomoći za svaki program Interrega u okviru sastavnica 1, 2 i 3,
  dodjeljuje se
  za cilj specifičan za Interreg „bolje upravljanje Interregom”
  ili
  za
  vanjski
  cilj specifičan za Interreg „sigurnija i zaštićenija Europa”.

2.   
  Do
  15 % sredstava dodijeljenih iz EFRR-a i, ako je primjenjivo, instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja u okviru prioriteta osim tehničke pomoći za svaki program Interrega u okviru sastavnica 1, 2 i 3, dodjeljuje se za cilj specifičan za Interreg „bolje upravljanje Interregom”
  i do 10 % može biti dodijeljeno
  za cilj specifičan za Interreg „sigurnija i zaštićenija Europa”.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 3.

Članak 15. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako program Interrega u okviru sastavnice
  2A
  podupire makroregionalnu strategiju,
  ukupna sredstva dodijeljena
  iz EFRR-a i, ako je primjenjivo, instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja u okviru prioriteta osim tehničke pomoći
  dodjeljuju se za ciljeve
  te strategije. | 3.   Ako program Interrega u okviru sastavnice 
  1 ili 2
  podupire makroregionalnu strategiju
  ili strategiju morskog bazena
  ,
  najmanje 80 % sredstava dodijeljenih
  iz EFRR-a i, ako je primjenjivo,
  dijelom
  instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja u okviru prioriteta osim tehničke pomoći
  pridonosi se ostvarenju ciljeva
  te strategije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako program Interrega u okviru sastavnice
  2A
  podupire makroregionalnu strategiju,
  ukupna sredstva dodijeljena
  iz EFRR-a i, ako je primjenjivo, instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja u okviru prioriteta osim tehničke pomoći
  dodjeljuju se za ciljeve
  te strategije.

3.   Ako program Interrega u okviru sastavnice 
  1 ili 2
  podupire makroregionalnu strategiju
  ili strategiju morskog bazena
  ,
  najmanje 80 % sredstava dodijeljenih
  iz EFRR-a i, ako je primjenjivo,
  dijelom
  instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja u okviru prioriteta osim tehničke pomoći
  pridonosi se ostvarenju ciljeva
  te strategije.

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 4.

Članak 15. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ako program Interrega u okviru sastavnice 2B podupire makroregionalnu strategiju ili strategiju morskog bazena, najmanje 70 % sredstava dodijeljenih iz EFRR-a i, ako je primjenjivo, instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja u okviru prioriteta osim tehničke pomoći dodjeljuje se za ciljeve te strategije. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  Ako program Interrega u okviru sastavnice 2B podupire makroregionalnu strategiju ili strategiju morskog bazena, najmanje 70 % sredstava dodijeljenih iz EFRR-a i, ako je primjenjivo, instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja u okviru prioriteta osim tehničke pomoći dodjeljuje se za ciljeve te strategije.

Briše se.

Briše se.

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15.a (novi)

Članak 15.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 15.a |
| | Ulaganja u međuregionalne inovacije |
| | 1.
     
  Sredstva iz članka 9. stavka 5.a (novi) dodjeljuju se za novu inicijativu za međuregionalna ulaganja u inovacije koja je namijenjena: |
| | (a) | komercijalizaciji i povećanju zajedničkih inovacijskih projekata kojima se može potaknuti razvoj europskih lanaca vrijednosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 15.a

Članak 15.a

Ulaganja u međuregionalne inovacije

Ulaganja u međuregionalne inovacije

1.
     
  Sredstva iz članka 9. stavka 5.a (novi) dodjeljuju se za novu inicijativu za međuregionalna ulaganja u inovacije koja je namijenjena:

(a)

(a)

komercijalizaciji i povećanju zajedničkih inovacijskih projekata kojima se može potaknuti razvoj europskih lanaca vrijednosti;

komercijalizaciji i povećanju zajedničkih inovacijskih projekata kojima se može potaknuti razvoj europskih lanaca vrijednosti;

| (b) | okupljanju istraživača, poduzeća, organizacija civilnog društva i javnih uprava koji su uključeni u strategije pametne specijalizacije i socijalne inovacije utvrđene na nacionalnoj ili regionalnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

(b)

okupljanju istraživača, poduzeća, organizacija civilnog društva i javnih uprava koji su uključeni u strategije pametne specijalizacije i socijalne inovacije utvrđene na nacionalnoj ili regionalnoj razini;

okupljanju istraživača, poduzeća, organizacija civilnog društva i javnih uprava koji su uključeni u strategije pametne specijalizacije i socijalne inovacije utvrđene na nacionalnoj ili regionalnoj razini;

| (c) | pilot-projektima za utvrđivanje ili ispitivanje novih rješenja za regionalni i lokalni razvoj na temelju strategija pametne specijalizacije; ili |
| --- | --- |

(c)

(c)

pilot-projektima za utvrđivanje ili ispitivanje novih rješenja za regionalni i lokalni razvoj na temelju strategija pametne specijalizacije; ili

pilot-projektima za utvrđivanje ili ispitivanje novih rješenja za regionalni i lokalni razvoj na temelju strategija pametne specijalizacije; ili

| (d) | razmjenama iskustava u pogledu inovacija kako bi se iskoristilo iskustvo stečeno u području regionalnog ili lokalnog razvoja. |
| --- | --- |

(d)

(d)

razmjenama iskustava u pogledu inovacija kako bi se iskoristilo iskustvo stečeno u području regionalnog ili lokalnog razvoja.

razmjenama iskustava u pogledu inovacija kako bi se iskoristilo iskustvo stečeno u području regionalnog ili lokalnog razvoja.

2.
     
  Radi pridržavanja načela europske teritorijalne kohezije, s približno jednakim udjelom financijskih sredstava, ta se ulaganja usmjeravaju na stvaranje veza između manje razvijenih regija i vodećih regija povećanjem kapaciteta regionalnih inovacijskih ekoloških sustava u manje razvijenim regijama za uključivanje u postojeći ili novi lanac vrijednosti EU-a ili poboljšanje svojeg položaja u njemu, kao i kapaciteta za sudjelovanja u partnerstvima s drugim regijama.

3.
     
  Komisija provodi ta ulaganja u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja. Pri definiranju dugoročnog programa rada i s time povezanih pozia na podnošenje prijedloga podupire ju stručna skupina.

4.
     
  Za ulaganja u međuregionalne inovacije cijelo područje Unije prima potporu iz EFRR-a. Sudjelovanje trećih zemalja u tim ulaganjima dopušteno je ako te zemlje pridonose financiranju u obliku vanjskih namjenskih prihoda.

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) provodi se kroz programe Interrega s podijeljenim upravljanjem, s izuzetkom sastavnice 3, koja se može provesti u cijelosti ili djelomično s neizravnim upravljanjem,
  i sastavnice 5, koja se provodi s izravnim ili neizravnim upravljanjem
  . | 1.   Cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) provodi se kroz programe Interrega s podijeljenim upravljanjem, s izuzetkom sastavnice 3, koja se
  nakon savjetovanja s dionicima
  može provesti u cijelosti ili djelomično s neizravnim upravljanjem . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) provodi se kroz programe Interrega s podijeljenim upravljanjem, s izuzetkom sastavnice 3, koja se može provesti u cijelosti ili djelomično s neizravnim upravljanjem,
  i sastavnice 5, koja se provodi s izravnim ili neizravnim upravljanjem
  .

1.   Cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) provodi se kroz programe Interrega s podijeljenim upravljanjem, s izuzetkom sastavnice 3, koja se
  nakon savjetovanja s dionicima
  može provesti u cijelosti ili djelomično s neizravnim upravljanjem .

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2.

Članak 16. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice sudionice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje
  ili
  PZP-ovi pripremaju program Interrega u skladu s predloškom navedenim u Prilogu za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. | 2.   Države članice sudionice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje, PZP-ovi
  ili organizacije za regionalnu integraciju i suradnju
  pripremaju program Interrega u skladu s predloškom navedenim u Prilogu za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice sudionice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje
  ili
  PZP-ovi pripremaju program Interrega u skladu s predloškom navedenim u Prilogu za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

2.   Države članice sudionice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje, PZP-ovi
  ili organizacije za regionalnu integraciju i suradnju
  pripremaju program Interrega u skladu s predloškom navedenim u Prilogu za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 16. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice sudionice pripremaju program Interrega u suradnji s programskim partnerima iz članka [6.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]. | Države članice sudionice pripremaju program Interrega u suradnji s programskim partnerima iz članka [6.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama].
  U pripremi programa Interrega, kojima se obuhvaćaju makroregionalne strategije ili strategije morskog bazena, države članice i programski partneri trebali bi uzeti u obzir tematske prioritete relevantnih makroregionalnih strategija i strategija morskog bazena te se savjetovati s relevantnim dionicima. Države članice i programski partneri uspostavljaju mehanizam ex ante procjene kako bi se osiguralo okupljanje svih dionika na makroregionalnoj razini i razini morskog bazena, tijela programa ETS-a, regija i zemalja na početku programskog razdoblja radi zajedničkog donošenja odluka o prioritetima svakog programa. Ti su prioriteti, prema potrebi, usklađeni s akcijskim planovima makroregionalnih strategija ili strategija morskog bazena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice sudionice pripremaju program Interrega u suradnji s programskim partnerima iz članka [6.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama].

Države članice sudionice pripremaju program Interrega u suradnji s programskim partnerima iz članka [6.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama].
  U pripremi programa Interrega, kojima se obuhvaćaju makroregionalne strategije ili strategije morskog bazena, države članice i programski partneri trebali bi uzeti u obzir tematske prioritete relevantnih makroregionalnih strategija i strategija morskog bazena te se savjetovati s relevantnim dionicima. Države članice i programski partneri uspostavljaju mehanizam ex ante procjene kako bi se osiguralo okupljanje svih dionika na makroregionalnoj razini i razini morskog bazena, tijela programa ETS-a, regija i zemalja na početku programskog razdoblja radi zajedničkog donošenja odluka o prioritetima svakog programa. Ti su prioriteti, prema potrebi, usklađeni s akcijskim planovima makroregionalnih strategija ili strategija morskog bazena.

U pripremi programa Interrega, kojima se obuhvaćaju makroregionalne strategije ili strategije morskog bazena, države članice i programski partneri trebali bi uzeti u obzir tematske prioritete relevantnih makroregionalnih strategija i strategija morskog bazena te se savjetovati s relevantnim dionicima. Države članice i programski partneri uspostavljaju mehanizam ex ante procjene kako bi se osiguralo okupljanje svih dionika na makroregionalnoj razini i razini morskog bazena, tijela programa ETS-a, regija i zemalja na početku programskog razdoblja radi zajedničkog donošenja odluka o prioritetima svakog programa. Ti su prioriteti, prema potrebi, usklađeni s akcijskim planovima makroregionalnih strategija ili strategija morskog bazena.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 16. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Država članica koja je domaćin mogućem upravljačkom tijelu dužna je Komisiji podnijeti
  program
  Interrega do [datuma stupanja na snagu uz dodatak od
  devet
  mjeseci] u ime svih država članica sudionica, i ako je primjenjivo, trećih zemalja, partnerskih zemalja
  ili
  PSP-ova. | Država članica koja je domaćin mogućem upravljačkom tijelu dužna je Komisiji podnijeti
  jedan ili više programa
  Interrega do [datuma stupanja na snagu uz dodatak od
  dvanaest
  mjeseci] u ime svih država članica sudionica, i ako je primjenjivo, trećih zemalja, partnerskih zemalja, PSP-ova
  ili organizacija za regionalnu integraciju i suradnju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Država članica koja je domaćin mogućem upravljačkom tijelu dužna je Komisiji podnijeti
  program
  Interrega do [datuma stupanja na snagu uz dodatak od
  devet
  mjeseci] u ime svih država članica sudionica, i ako je primjenjivo, trećih zemalja, partnerskih zemalja
  ili
  PSP-ova.

program

devet

ili

Država članica koja je domaćin mogućem upravljačkom tijelu dužna je Komisiji podnijeti
  jedan ili više programa
  Interrega do [datuma stupanja na snagu uz dodatak od
  dvanaest
  mjeseci] u ime svih država članica sudionica, i ako je primjenjivo, trećih zemalja, partnerskih zemalja, PSP-ova
  ili organizacija za regionalnu integraciju i suradnju
  .

jedan ili više programa

dvanaest

ili organizacija za regionalnu integraciju i suradnju

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 16. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Međutim, država članica koja je domaćin potencijalnom upravljačkom tijelu podnosi program Interrega koji obuhvaća potporu iz instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja najkasnije
  šest
  mjeseci nakon što Komisija donese relevantan strateški programski dokument na temelju članka 10. stavka 1. ili, prema potrebi, na temelju odgovarajućeg temeljnog akta jednog ili više instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja. | Međutim, država članica koja je domaćin potencijalnom upravljačkom tijelu podnosi program Interrega koji obuhvaća potporu iz instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja najkasnije
  dvanaest
  mjeseci nakon što Komisija donese relevantan strateški programski dokument na temelju članka 10. stavka 1. ili, prema potrebi, na temelju odgovarajućeg temeljnog akta jednog ili više instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Međutim, država članica koja je domaćin potencijalnom upravljačkom tijelu podnosi program Interrega koji obuhvaća potporu iz instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja najkasnije
  šest
  mjeseci nakon što Komisija donese relevantan strateški programski dokument na temelju članka 10. stavka 1. ili, prema potrebi, na temelju odgovarajućeg temeljnog akta jednog ili više instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja.

šest

Međutim, država članica koja je domaćin potencijalnom upravljačkom tijelu podnosi program Interrega koji obuhvaća potporu iz instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja najkasnije
  dvanaest
  mjeseci nakon što Komisija donese relevantan strateški programski dokument na temelju članka 10. stavka 1. ili, prema potrebi, na temelju odgovarajućeg temeljnog akta jednog ili više instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja.

dvanaest

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3.

Članak 17. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  U opravdanim slučajevima i u dogovoru s Komisijom,
  kako bi se povećala učinkovitost provedbe programa te kako bi se postigle operacije većeg opsega, predmetna država članica može odlučiti u programe Interrega prenijeti najviše
  [x]
   % iznosa koji je dodijeljen iz EFRR-a za odgovarajući program u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” za tu istu regiju. Preneseni iznos predstavlja zasebni prioritet ili zasebne prioritete. | 3.   Kako bi se povećala učinkovitost provedbe programa te kako bi se postigle operacije većeg opsega, predmetna država članica može odlučiti u programe Interrega prenijeti najviše
  20
   % iznosa koji je dodijeljen iz EFRR-a za odgovarajući program u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” za tu istu regiju.
  Svaka država članica prethodno obavješćuje Komisiju o namjeri iskorištavanja opcije prijenosa te obrazlaže tu odluku.
  Preneseni iznos predstavlja zasebni prioritet ili zasebne prioritete. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  U opravdanim slučajevima i u dogovoru s Komisijom,
  kako bi se povećala učinkovitost provedbe programa te kako bi se postigle operacije većeg opsega, predmetna država članica može odlučiti u programe Interrega prenijeti najviše
  [x]
   % iznosa koji je dodijeljen iz EFRR-a za odgovarajući program u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” za tu istu regiju. Preneseni iznos predstavlja zasebni prioritet ili zasebne prioritete.

3.   Kako bi se povećala učinkovitost provedbe programa te kako bi se postigle operacije većeg opsega, predmetna država članica može odlučiti u programe Interrega prenijeti najviše
  20
   % iznosa koji je dodijeljen iz EFRR-a za odgovarajući program u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” za tu istu regiju.
  Svaka država članica prethodno obavješćuje Komisiju o namjeri iskorištavanja opcije prijenosa te obrazlaže tu odluku.
  Preneseni iznos predstavlja zasebni prioritet ili zasebne prioritete.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 4. – točka b – uvodni dio

Članak 17. – stavak 4. – točka b – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | sažetak glavnih zajedničkih ciljeva, uzimajući u obzir: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

sažetak glavnih zajedničkih ciljeva, uzimajući u obzir:

| (b) | sažetak glavnih zajedničkih ciljeva,
  osobito
  uzimajući u obzir: |
| --- | --- |

(b)

sažetak glavnih zajedničkih ciljeva,
  osobito
  uzimajući u obzir:

osobito

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 4. – točka b – podtočka ii.

Članak 17. – stavak 4. – točka b – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | zajedničke potrebe za ulaganjima i komplementarnost s drugim oblicima potpore; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

zajedničke potrebe za ulaganjima i komplementarnost s drugim oblicima potpore;

| ii. | zajedničke potrebe za ulaganjima i komplementarnost s drugim oblicima potpore
  te potencijalne sinergije koje će se ostvariti
  ; |
| --- | --- |

ii.

zajedničke potrebe za ulaganjima i komplementarnost s drugim oblicima potpore
  te potencijalne sinergije koje će se ostvariti
  ;

te potencijalne sinergije koje će se ostvariti

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 4. – točka b – podtočka iii.

Članak 17. – stavak 4. – točka b – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | pouke iz prijašnjih iskustava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

pouke iz prijašnjih iskustava;

| iii. | pouke iz prijašnjih iskustava
  i njihovo uzimanje u obzir u okviru programa
  ; |
| --- | --- |

iii.

pouke iz prijašnjih iskustava
  i njihovo uzimanje u obzir u okviru programa
  ;

i njihovo uzimanje u obzir u okviru programa

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 4. – točka c

Članak 17. – stavak 4. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | obrazloženje za odabrane ciljeve politike i ciljeve specifične za Interreg, odgovarajuće prioritete,
  posebne ciljeve i oblike potpore
  uz, prema potrebi, pojašnjenje poveznica koje nedostaju u prekograničnoj infrastrukturi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

obrazloženje za odabrane ciljeve politike i ciljeve specifične za Interreg, odgovarajuće prioritete,
  posebne ciljeve i oblike potpore
  uz, prema potrebi, pojašnjenje poveznica koje nedostaju u prekograničnoj infrastrukturi;

posebne ciljeve i oblike potpore

| (c) | obrazloženje za odabrane ciljeve politike i ciljeve specifične za Interreg, odgovarajuće prioritete uz, prema potrebi, pojašnjenje poveznica koje nedostaju u prekograničnoj infrastrukturi; |
| --- | --- |

(c)

obrazloženje za odabrane ciljeve politike i ciljeve specifične za Interreg, odgovarajuće prioritete uz, prema potrebi, pojašnjenje poveznica koje nedostaju u prekograničnoj infrastrukturi;

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 4. – točka e – podtočka i.

Članak 17. – stavak 4. – točka e – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | povezane vrste aktivnosti, uključujući popis planiranih operacija od strateške važnosti, te njihov očekivani doprinos tim posebnim ciljevima te makroregionalnim strategijama i strategijama morskih bazena, prema potrebi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

povezane vrste aktivnosti, uključujući popis planiranih operacija od strateške važnosti, te njihov očekivani doprinos tim posebnim ciljevima te makroregionalnim strategijama i strategijama morskih bazena, prema potrebi;

| i. | povezane vrste aktivnosti, uključujući popis planiranih operacija od strateške važnosti, te njihov očekivani doprinos tim posebnim ciljevima te makroregionalnim strategijama i strategijama morskih bazena, prema potrebi
  , te skupina kriterija i odgovarajućih transparentnih kriterija za odabir takve operacije
  ; |
| --- | --- |

i.

povezane vrste aktivnosti, uključujući popis planiranih operacija od strateške važnosti, te njihov očekivani doprinos tim posebnim ciljevima te makroregionalnim strategijama i strategijama morskih bazena, prema potrebi
  , te skupina kriterija i odgovarajućih transparentnih kriterija za odabir takve operacije
  ;

, te skupina kriterija i odgovarajućih transparentnih kriterija za odabir takve operacije

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 4. – točka e – podtočka iii.

Članak 17. – stavak 4. – točka e – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | glavne ciljne skupine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

iii.

glavne ciljne skupine;

glavne ciljne skupine;

Briše se.

Briše se.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 4. – točka e – podtočka v.

Članak 17. – stavak 4. – točka e – podtočka v.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| v. | planirana upotreba financijskih instrumenata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

v.

v.

planirana upotreba financijskih instrumenata;

planirana upotreba financijskih instrumenata;

Briše se.

Briše se.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 5. – točka a – podtočka iii.

Članak 17. – stavak 5. – točka a – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | za programe Interrega u okviru sastavnice 2 za koje se dodjeljuje potpora iz OCTP-a u pogledu raspodjele po instrumentu financiranja („EFRR” i „OCTP
  Grenland
  ”); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

za programe Interrega u okviru sastavnice 2 za koje se dodjeljuje potpora iz OCTP-a u pogledu raspodjele po instrumentu financiranja („EFRR” i „OCTP
  Grenland
  ”);

Grenland

| iii. | za programe Interrega u okviru sastavnice 2 za koje se dodjeljuje potpora iz OCTP-a u pogledu raspodjele po instrumentu financiranja („EFRR” i „OCTP”); |
| --- | --- |

iii.

za programe Interrega u okviru sastavnice 2 za koje se dodjeljuje potpora iz OCTP-a u pogledu raspodjele po instrumentu financiranja („EFRR” i „OCTP”);

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 5. – točka b

Članak 17. – stavak 5. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | s obzirom na tablicu iz stavka 4. točke (g) podtočke ii., ona treba sadržavati iznose samo za razdoblje od 2021. do 2025. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

s obzirom na tablicu iz stavka 4. točke (g) podtočke ii., ona treba sadržavati iznose samo za razdoblje od 2021. do 2025.

s obzirom na tablicu iz stavka 4. točke (g) podtočke ii., ona treba sadržavati iznose samo za razdoblje od 2021. do 2025.

Briše se.

Briše se.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 7. – točka b

Članak 17. – stavak 7. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | utvrditi postupak za osnivanje zajedničkog tajništva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

utvrditi postupak za osnivanje zajedničkog tajništva;

| (b) | utvrditi postupak za osnivanje zajedničkog tajništva
  i, prema potrebi, za potporu upravljačkim strukturama u državama članicama ili trećim zemljama
  ; |
| --- | --- |

(b)

utvrditi postupak za osnivanje zajedničkog tajništva
  i, prema potrebi, za potporu upravljačkim strukturama u državama članicama ili trećim zemljama
  ;

i, prema potrebi, za potporu upravljačkim strukturama u državama članicama ili trećim zemljama

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1.

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija procjenjuje svaki program Interrega i njegovu usklađenost s Uredbom (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], Uredbom (EU) [novi EFRR] i ovom Uredbom te, u slučaju potpore iz jednog od instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja i prema potrebi, njegovu dosljednost s višegodišnjim strateškim dokumentom izrađenim na temelju članka 10. stavka 1. ili relevantnim strateškim programskim okvirom izrađenim na temelju odgovarajućeg temeljnog akta jednog od tih instrumenata ili više njih. | 1.   Komisija
  na potpuno transparentan način
  procjenjuje svaki program Interrega i njegovu usklađenost s Uredbom (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], Uredbom (EU) [novi EFRR] i ovom Uredbom te, u slučaju potpore iz jednog od instrumenata Europske unije za financiranje vanjskog djelovanja i prema potrebi, njegovu dosljednost s višegodišnjim strateškim dokumentom izrađenim na temelju članka 10. stavka 1.
  ove Uredbe
  ili relevantnim strateškim programskim okvirom izrađenim na temelju odgovarajućeg temeljnog akta jednog od tih instrumenata ili više njih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija procjenjuje svaki program Interrega i njegovu usklađenost s Uredbom (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], Uredbom (EU) [novi EFRR] i ovom Uredbom te, u slučaju potpore iz jednog od instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja i prema potrebi, njegovu dosljednost s višegodišnjim strateškim dokumentom izrađenim na temelju članka 10. stavka 1. ili relevantnim strateškim programskim okvirom izrađenim na temelju odgovarajućeg temeljnog akta jednog od tih instrumenata ili više njih.

1.   Komisija
  na potpuno transparentan način
  procjenjuje svaki program Interrega i njegovu usklađenost s Uredbom (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], Uredbom (EU) [novi EFRR] i ovom Uredbom te, u slučaju potpore iz jednog od instrumenata Europske unije za financiranje vanjskog djelovanja i prema potrebi, njegovu dosljednost s višegodišnjim strateškim dokumentom izrađenim na temelju članka 10. stavka 1.
  ove Uredbe
  ili relevantnim strateškim programskim okvirom izrađenim na temelju odgovarajućeg temeljnog akta jednog od tih instrumenata ili više njih.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 3.

Članak 18. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice sudionice i, ako je primjenjivo, treće zemlje ili zemlje partneri
  ili
  PZP-ovi revidiraju program Interrega uzimajući u obzir primjedbe Komisije. | 3.   Države članice sudionice i, ako je primjenjivo, treće zemlje ili zemlje partneri, PZP-ovi
  ili organizacije za regionalnu integraciju i suradnju
  revidiraju program Interrega uzimajući u obzir primjedbe Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice sudionice i, ako je primjenjivo, treće zemlje ili zemlje partneri
  ili
  PZP-ovi revidiraju program Interrega uzimajući u obzir primjedbe Komisije.

3.   Države članice sudionice i, ako je primjenjivo, treće zemlje ili zemlje partneri, PZP-ovi
  ili organizacije za regionalnu integraciju i suradnju
  revidiraju program Interrega uzimajući u obzir primjedbe Komisije.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 4.

Članak 18. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija putem provedbenog akta donosi odluku o odobrenju programa Interrega najkasnije
  šest mjeseci
  od datuma kad je država članica koja je domaćin mogućem upravljačkom tijelu podnijela
  taj program
  . | 4.   Komisija putem provedbenog akta donosi odluku o odobrenju programa Interrega najkasnije
  tri mjeseca
  od datuma kad je država članica koja je domaćin mogućem upravljačkom tijelu podnijela
  revidiranu inačicu tog programa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija putem provedbenog akta donosi odluku o odobrenju programa Interrega najkasnije
  šest mjeseci
  od datuma kad je država članica koja je domaćin mogućem upravljačkom tijelu podnijela
  taj program
  .

4.   Komisija putem provedbenog akta donosi odluku o odobrenju programa Interrega najkasnije
  tri mjeseca
  od datuma kad je država članica koja je domaćin mogućem upravljačkom tijelu podnijela
  revidiranu inačicu tog programa
  .

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1.

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Država članica koja je domaćin upravljačkom tijelu može podnijeti obrazloženi zahtjev za izmjenu programa Interrega zajedno s izmijenjenim programom, u kojem se utvrđuje očekivani učinak te izmjene na ostvarivanje ciljeva. | 1.   
  Nakon savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima i u skladu s člankom 6. Uredbe (EU).../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama],
  država članica koja je domaćin upravljačkom tijelu može podnijeti obrazloženi zahtjev za izmjenu programa Interrega zajedno s izmijenjenim programom, u kojem se utvrđuje očekivani učinak te izmjene na ostvarivanje ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Država članica koja je domaćin upravljačkom tijelu može podnijeti obrazloženi zahtjev za izmjenu programa Interrega zajedno s izmijenjenim programom, u kojem se utvrđuje očekivani učinak te izmjene na ostvarivanje ciljeva.

1.   
  Nakon savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima i u skladu s člankom 6. Uredbe (EU).../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama],
  država članica koja je domaćin upravljačkom tijelu može podnijeti obrazloženi zahtjev za izmjenu programa Interrega zajedno s izmijenjenim programom, u kojem se utvrđuje očekivani učinak te izmjene na ostvarivanje ciljeva.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ocjenjuje usklađenost te izmjene s Uredbom (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], Uredbom (EU) [novi ERDF] i ovom Uredbom te donosi primjedbe u roku od
  tri mjeseca
  od podnošenja izmijenjenog programa. | 2.   Komisija ocjenjuje usklađenost te izmjene s Uredbom (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], Uredbom (EU) [novi ERDF] i ovom Uredbom te donosi primjedbe u roku od
  mjesec dana
  od podnošenja izmijenjenog programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija ocjenjuje usklađenost te izmjene s Uredbom (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], Uredbom (EU) [novi ERDF] i ovom Uredbom te donosi primjedbe u roku od
  tri mjeseca
  od podnošenja izmijenjenog programa.

2.   Komisija ocjenjuje usklađenost te izmjene s Uredbom (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], Uredbom (EU) [novi ERDF] i ovom Uredbom te donosi primjedbe u roku od
  mjesec dana
  od podnošenja izmijenjenog programa.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 3.

Članak 19. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice sudionice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje
  ili
  PZP-ovi preispituju izmijenjeni program Interrega te uzimaju u obzir primjedbe Komisije. | 3.   Države članice sudionice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje, PZP-ovi
  ili organizacije za regionalnu integraciju i suradnju
  preispituju izmijenjeni program Interrega te uzimaju u obzir primjedbe Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice sudionice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje
  ili
  PZP-ovi preispituju izmijenjeni program Interrega te uzimaju u obzir primjedbe Komisije.

3.   Države članice sudionice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje, PZP-ovi
  ili organizacije za regionalnu integraciju i suradnju
  preispituju izmijenjeni program Interrega te uzimaju u obzir primjedbe Komisije.

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 4.

Članak 19. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija odobrava izmjenu programa Interrega najkasnije
  šest mjeseci
  nakon što ga država članica podnese. | 4.   Komisija odobrava izmjenu programa Interrega najkasnije
  tri mjeseca
  nakon što ga država članica podnese. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija odobrava izmjenu programa Interrega najkasnije
  šest mjeseci
  nakon što ga država članica podnese.

4.   Komisija odobrava izmjenu programa Interrega najkasnije
  tri mjeseca
  nakon što ga država članica podnese.

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 5. – podstavak 1.

Članak 19. – stavak 5. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Država članica tijekom programskog razdoblja može prenijeti iznos od najviše
  5
   % prvotno dodijeljenih sredstava za prioritet i najviše
  3
   % programskog proračuna za drugi prioritet u okviru istog programa Interrega. | Nakon savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima i u skladu s člankom 6. Uredbe (EU).../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama],
  država članica tijekom programskog razdoblja može prenijeti iznos od najviše
  10
   % prvotno dodijeljenih sredstava za prioritet i najviše
  5
   % programskog proračuna za drugi prioritet u okviru istog programa Interrega. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Država članica tijekom programskog razdoblja može prenijeti iznos od najviše
  5
   % prvotno dodijeljenih sredstava za prioritet i najviše
  3
   % programskog proračuna za drugi prioritet u okviru istog programa Interrega.

5

3

Nakon savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima i u skladu s člankom 6. Uredbe (EU).../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama],
  država članica tijekom programskog razdoblja može prenijeti iznos od najviše
  10
   % prvotno dodijeljenih sredstava za prioritet i najviše
  5
   % programskog proračuna za drugi prioritet u okviru istog programa Interrega.

Nakon savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima i u skladu s člankom 6. Uredbe (EU).../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama],

10

5

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Taj odbor za praćenje može postaviti jedan ili, osobito u slučaju potprograma, više odbora za upravljanje koji djeluju pod njegovom nadležnošću za odabir operacija. | Taj odbor za praćenje može postaviti jedan ili, osobito u slučaju potprograma, više odbora za upravljanje koji djeluju pod njegovom nadležnošću za odabir operacija.
  Odbori za upravljanje primjenjuju načelo partnerstva iz članka 6. Uredbe (EU) .../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama] te obuhvaćaju partnere iz svih država članica sudionica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Taj odbor za praćenje može postaviti jedan ili, osobito u slučaju potprograma, više odbora za upravljanje koji djeluju pod njegovom nadležnošću za odabir operacija.

Taj odbor za praćenje može postaviti jedan ili, osobito u slučaju potprograma, više odbora za upravljanje koji djeluju pod njegovom nadležnošću za odabir operacija.
  Odbori za upravljanje primjenjuju načelo partnerstva iz članka 6. Uredbe (EU) .../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama] te obuhvaćaju partnere iz svih država članica sudionica.

Odbori za upravljanje primjenjuju načelo partnerstva iz članka 6. Uredbe (EU) .../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama] te obuhvaćaju partnere iz svih država članica sudionica.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 3.

Članak 22. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Upravljačko
  će se
  tijelo
  savjetovati s Komisijom i uzeti u obzir njezine komentare
  prije početnog podnošenja kriterija za odabir odboru za praćenje ili, po potrebi, odboru za upravljanje. Isto vrijedi i za sve naknadne izmjene tih kriterija. | 3.   Upravljačko tijelo
  priopćuje Komisiji kriterije za odabir
  prije početnog podnošenja kriterija za odabir odboru za praćenje ili, po potrebi, odboru za upravljanje. Isto vrijedi i za sve naknadne izmjene tih kriterija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Upravljačko
  će se
  tijelo
  savjetovati s Komisijom i uzeti u obzir njezine komentare
  prije početnog podnošenja kriterija za odabir odboru za praćenje ili, po potrebi, odboru za upravljanje. Isto vrijedi i za sve naknadne izmjene tih kriterija.

3.   Upravljačko tijelo
  priopćuje Komisiji kriterije za odabir
  prije početnog podnošenja kriterija za odabir odboru za praćenje ili, po potrebi, odboru za upravljanje. Isto vrijedi i za sve naknadne izmjene tih kriterija.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 4. – uvodni dio

Članak 22. – stavak 4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Pri izboru operacija,
  odbor za praćenje ili, po potrebi, odbor za upravljanje treba: | 4.   
  Prije nego što
  odbor za praćenje ili, po potrebi, odbor za upravljanje
  izabere operacije, upravljačko tijelo
  treba: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   
  Pri izboru operacija,
  odbor za praćenje ili, po potrebi, odbor za upravljanje treba:

4.   
  Prije nego što
  odbor za praćenje ili, po potrebi, odbor za upravljanje
  izabere operacije, upravljačko tijelo
  treba:

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 6. – podstavak 2.

Članak 22. – stavak 6. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Tim se dokumentom utvrđuju i obveze glavnog partnera u pogledu povrata u skladu s člankom 50.
  Te obveze određuje
  odbor za praćenje. Međutim, glavni partner koji se nalazi u državi članici, trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u različitom od partnera nije dužan izvršiti povrat putem sudskog postupka. | Tim se dokumentom utvrđuju i obveze glavnog partnera u pogledu povrata u skladu s člankom 50. Odbor za praćenje
  određuje i dogovara postupke povezane s povratima
  . Međutim, glavni partner koji se nalazi u državi članici, trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u različitom od partnera nije dužan izvršiti povrat putem sudskog postupka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tim se dokumentom utvrđuju i obveze glavnog partnera u pogledu povrata u skladu s člankom 50.
  Te obveze određuje
  odbor za praćenje. Međutim, glavni partner koji se nalazi u državi članici, trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u različitom od partnera nije dužan izvršiti povrat putem sudskog postupka.

Te obveze određuje

Tim se dokumentom utvrđuju i obveze glavnog partnera u pogledu povrata u skladu s člankom 50. Odbor za praćenje
  određuje i dogovara postupke povezane s povratima
  . Međutim, glavni partner koji se nalazi u državi članici, trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u različitom od partnera nije dužan izvršiti povrat putem sudskog postupka.

određuje i dogovara postupke povezane s povratima

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 23. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Operacije odabrane u okviru sastavnica 1, 2 i 3 uključuju dionike iz najmanje dvije zemlje sudionice, od kojih najmanje jedan treba biti korisnik iz države članice. | Operacije odabrane u okviru sastavnica 1, 2 i 3 uključuju dionike iz najmanje dvije zemlje sudionice
  ili PZP-a
  , od kojih najmanje jedan treba biti korisnik iz države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Operacije odabrane u okviru sastavnica 1, 2 i 3 uključuju dionike iz najmanje dvije zemlje sudionice, od kojih najmanje jedan treba biti korisnik iz države članice.

Operacije odabrane u okviru sastavnica 1, 2 i 3 uključuju dionike iz najmanje dvije zemlje sudionice
  ili PZP-a
  , od kojih najmanje jedan treba biti korisnik iz države članice.

ili PZP-a

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2.

Članak 23. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Operacija Interrega može se provoditi u jednoj zemlji pod uvjetom da su učinci i koristi za programsko područje navedeni u zahtjevu za tu operaciju. | 2.   Operacija Interrega može se provoditi u jednoj zemlji
  ili PZP-u
  pod uvjetom da su učinci i koristi za programsko područje navedeni u zahtjevu za tu operaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Operacija Interrega može se provoditi u jednoj zemlji pod uvjetom da su učinci i koristi za programsko područje navedeni u zahtjevu za tu operaciju.

2.   Operacija Interrega može se provoditi u jednoj zemlji
  ili PZP-u
  pod uvjetom da su učinci i koristi za programsko područje navedeni u zahtjevu za tu operaciju.

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 23. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Partneri surađuju u razvoju, provedbi i financiranju operacija Interrega te u zapošljavanju osoblja za te operacije. | Partneri surađuju u razvoju
  i
  provedbi operacija Interrega
  , kao i
  u zapošljavanju osoblja za te operacije
  te njihovu financiranju
  .
  Pritom se teži ograničenju broja partnera na najviše deset po operaciji Interrega. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Partneri surađuju u razvoju, provedbi i financiranju operacija Interrega te u zapošljavanju osoblja za te operacije.

Partneri surađuju u razvoju
  i
  provedbi operacija Interrega
  , kao i
  u zapošljavanju osoblja za te operacije
  te njihovu financiranju
  .
  Pritom se teži ograničenju broja partnera na najviše deset po operaciji Interrega.

i

, kao i

te njihovu financiranju

Pritom se teži ograničenju broja partnera na najviše deset po operaciji Interrega.

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 23. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za operacije Interrega koje su dio programa Interrega u okviru sastavnice 3, partneri iz najudaljenijih regija i trećih zemalja, partnerskih zemalja partnera ili PZP-ova trebaju surađivati samo u 
  tri
  od četiri dimenzije navedene u prvom podstavku. | Za operacije Interrega koje su dio programa Interrega u okviru sastavnice 3, partneri iz najudaljenijih regija i trećih zemalja, partnerskih zemalja partnera ili PZP-ova trebaju surađivati samo u 
  dvije
  od četiri dimenzije navedene u prvom podstavku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za operacije Interrega koje su dio programa Interrega u okviru sastavnice 3, partneri iz najudaljenijih regija i trećih zemalja, partnerskih zemalja partnera ili PZP-ova trebaju surađivati samo u 
  tri
  od četiri dimenzije navedene u prvom podstavku.

tri

Za operacije Interrega koje su dio programa Interrega u okviru sastavnice 3, partneri iz najudaljenijih regija i trećih zemalja, partnerskih zemalja partnera ili PZP-ova trebaju surađivati samo u 
  dvije
  od četiri dimenzije navedene u prvom podstavku.

dvije

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 6. – podstavak 1.

Članak 23. – stavak 6. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prekogranična pravna osoba ili EGTS može biti jedini partner operacije koja je dio programa Interrega u okviru komponenti 1, 2 i 3 pod uvjetom da njegovi članovi uključe partnere iz najmanje dvije zemlje sudionice. | Prekogranična pravna osoba ili EGTS može biti jedini partner operacije koja je dio programa Interrega u okviru komponenti 1, 2 i 3 pod uvjetom da njegovi članovi uključe partnere iz najmanje dvije zemlje sudionice
  ili PZP-a
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prekogranična pravna osoba ili EGTS može biti jedini partner operacije koja je dio programa Interrega u okviru komponenti 1, 2 i 3 pod uvjetom da njegovi članovi uključe partnere iz najmanje dvije zemlje sudionice.

Prekogranična pravna osoba ili EGTS može biti jedini partner operacije koja je dio programa Interrega u okviru komponenti 1, 2 i 3 pod uvjetom da njegovi članovi uključe partnere iz najmanje dvije zemlje sudionice
  ili PZP-a
  .

ili PZP-a

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 7. – podstavak 2.

Članak 23. – stavak 7. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Međutim, ako su ispunjeni uvjeti navedeni u članku 23., jedini partner može biti registriran u državi članici koja ne sudjeluje u tom programu. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Međutim, ako su ispunjeni uvjeti navedeni u članku 23., jedini partner može biti registriran u državi članici koja ne sudjeluje u tom programu.

Međutim, ako su ispunjeni uvjeti navedeni u članku 23., jedini partner može biti registriran u državi članici koja ne sudjeluje u tom programu.

Briše se.

Briše se.

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 24. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Doprinos iz EFRR-a ili, ako je primjenjivo, instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za
  fond
  za male projekte u okviru određenog programa Interrega ne smije prelaziti
  20 000 000  EUR ili 15
   % ukupnog iznosa dodijeljenog za taj program Interrega
  , koji god iznos je niži
  . | Ukupni
  doprinos iz EFRR-a ili, ako je primjenjivo, instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za
  jedan ili više fondova
  za male projekte u okviru određenog programa Interrega ne smije prelaziti
  20
  % ukupnog iznosa dodijeljenog za taj program Interrega,
  te u slučaju programa Interrega za prekograničnu suradnju iznosi najmanje 3 % ukupnog iznosa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Doprinos iz EFRR-a ili, ako je primjenjivo, instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za
  fond
  za male projekte u okviru određenog programa Interrega ne smije prelaziti
  20 000 000  EUR ili 15
   % ukupnog iznosa dodijeljenog za taj program Interrega
  , koji god iznos je niži
  .

fond

20 000 000  EUR ili 15

, koji god iznos je niži

Ukupni
  doprinos iz EFRR-a ili, ako je primjenjivo, instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja za
  jedan ili više fondova
  za male projekte u okviru određenog programa Interrega ne smije prelaziti
  20
  % ukupnog iznosa dodijeljenog za taj program Interrega,
  te u slučaju programa Interrega za prekograničnu suradnju iznosi najmanje 3 % ukupnog iznosa
  .

Ukupni

jedan ili više fondova

20

te u slučaju programa Interrega za prekograničnu suradnju iznosi najmanje 3 % ukupnog iznosa

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2.

Članak 24. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Korisnik fonda za male projekte treba biti
  prekogranična pravna osoba ili EGTS
  . | 2.   Korisnik fonda za male projekte treba biti
  tijelo javnog ili privatnog prava, subjekt s pravnom osobnošću ili bez nje ili fizička osoba odgovorna za pokretanje operacija ili i za njihovo pokretanje i za provedbu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Korisnik fonda za male projekte treba biti
  prekogranična pravna osoba ili EGTS
  .

2.   Korisnik fonda za male projekte treba biti
  tijelo javnog ili privatnog prava, subjekt s pravnom osobnošću ili bez nje ili fizička osoba odgovorna za pokretanje operacija ili i za njihovo pokretanje i za provedbu
  .

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 5.

Članak 24. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Troškovi osoblja i neizravni troškovi nastali na razini korisnika za upravljanje fondom za male projekte ne smiju premašiti 20 % ukupnih prihvatljivih troškova odgovarajućeg fonda za male projekte. | 5.   Troškovi osoblja i 
  drugi izravni troškovi prema kategorijama troška iz članaka od 39. do 42. te
  neizravni troškovi nastali na razini korisnika za upravljanje fondom
  ili fondovima
  za male projekte ne smiju premašiti 20 % ukupnih prihvatljivih troškova odgovarajućeg fonda
  ili fondova
  za male projekte. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Troškovi osoblja i neizravni troškovi nastali na razini korisnika za upravljanje fondom za male projekte ne smiju premašiti 20 % ukupnih prihvatljivih troškova odgovarajućeg fonda za male projekte.

5.   Troškovi osoblja i 
  drugi izravni troškovi prema kategorijama troška iz članaka od 39. do 42. te
  neizravni troškovi nastali na razini korisnika za upravljanje fondom
  ili fondovima
  za male projekte ne smiju premašiti 20 % ukupnih prihvatljivih troškova odgovarajućeg fonda
  ili fondova
  za male projekte.

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 6. – podstavak 1.

Članak 24. – stavak 6. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako javni doprinos malom projektu ne prelazi iznos od 100 000  EUR, doprinos iz EFRR-a ili, ako je primjenjivo, instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja, treba biti u obliku jediničnih troškova ili jednokratnih iznosa ili uključivati paušalne stope
  , osim za projekte u kojima potpora predstavlja državnu pomoć
  . | Ako javni doprinos malom projektu ne prelazi iznos od 100 000  EUR, doprinos iz EFRR-a ili, ako je primjenjivo, instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja, treba biti u obliku jediničnih troškova ili jednokratnih iznosa ili uključivati paušalne stope. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako javni doprinos malom projektu ne prelazi iznos od 100 000  EUR, doprinos iz EFRR-a ili, ako je primjenjivo, instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja, treba biti u obliku jediničnih troškova ili jednokratnih iznosa ili uključivati paušalne stope
  , osim za projekte u kojima potpora predstavlja državnu pomoć
  .

, osim za projekte u kojima potpora predstavlja državnu pomoć

Ako javni doprinos malom projektu ne prelazi iznos od 100 000  EUR, doprinos iz EFRR-a ili, ako je primjenjivo, instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja, treba biti u obliku jediničnih troškova ili jednokratnih iznosa ili uključivati paušalne stope.

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 6. – podstavak 1.a (novi)

Članak 24. – stavak 6. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako ukupni troškovi nijedne operacije ne prelaze 100 000 EUR, iznos potpore za jedan ili više malih projekata može se odrediti na temelju nacrta proračuna koji na pojedinačnoj osnovi utvrđuje i prethodno odobrava tijelo zaduženo za odabir operacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako ukupni troškovi nijedne operacije ne prelaze 100 000 EUR, iznos potpore za jedan ili više malih projekata može se odrediti na temelju nacrta proračuna koji na pojedinačnoj osnovi utvrđuje i prethodno odobrava tijelo zaduženo za odabir operacije.

Ako ukupni troškovi nijedne operacije ne prelaze 100 000 EUR, iznos potpore za jedan ili više malih projekata može se odrediti na temelju nacrta proračuna koji na pojedinačnoj osnovi utvrđuje i prethodno odobrava tijelo zaduženo za odabir operacije.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 2.

Članak 25. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako u aranžmanima utvrđenima u skladu sa stavkom 1. točkom (a) nije drugačije navedeno, glavni partner treba osigurati da ostali partneri
  što je prije moguće
  i u cijelosti dobiju cjelokupni iznos doprinosa iz odgovarajućeg fonda Unije. Nikakav se iznos ne smije odbiti ni zadržati niti se smije naplatiti posebna naknada ili druga naknada s jednakim učinkom koji bi smanjio taj iznos za druge partnere. | 2.   Ako u aranžmanima utvrđenima u skladu sa stavkom 1. točkom (a) nije drugačije navedeno, glavni partner treba osigurati da ostali partneri u cijelosti
  te unutar vremenskog razdoblja koje su zajednički dogovorili svi partneri i u skladu s jednakim postupkom koji se primjenjuje na glavnog partnera dobiju cjelokupni iznos doprinosa iz odgovarajućeg fonda Unije
  . Nikakav se iznos ne smije odbiti ni zadržati niti se smije naplatiti posebna naknada ili druga naknada s jednakim učinkom koji bi smanjio taj iznos za druge partnere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako u aranžmanima utvrđenima u skladu sa stavkom 1. točkom (a) nije drugačije navedeno, glavni partner treba osigurati da ostali partneri
  što je prije moguće
  i u cijelosti dobiju cjelokupni iznos doprinosa iz odgovarajućeg fonda Unije. Nikakav se iznos ne smije odbiti ni zadržati niti se smije naplatiti posebna naknada ili druga naknada s jednakim učinkom koji bi smanjio taj iznos za druge partnere.

2.   Ako u aranžmanima utvrđenima u skladu sa stavkom 1. točkom (a) nije drugačije navedeno, glavni partner treba osigurati da ostali partneri u cijelosti
  te unutar vremenskog razdoblja koje su zajednički dogovorili svi partneri i u skladu s jednakim postupkom koji se primjenjuje na glavnog partnera dobiju cjelokupni iznos doprinosa iz odgovarajućeg fonda Unije
  . Nikakav se iznos ne smije odbiti ni zadržati niti se smije naplatiti posebna naknada ili druga naknada s jednakim učinkom koji bi smanjio taj iznos za druge partnere.

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svaki korisnik u državi članici
  , trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u koji sudjeluje
  u programu Interrega može biti imenovan glavnim partnerom. | Svaki korisnik u državi članici
  koja sudjeluje
  u programu Interrega može biti imenovan glavnim partnerom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Svaki korisnik u državi članici
  , trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u koji sudjeluje
  u programu Interrega može biti imenovan glavnim partnerom.

, trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u koji sudjeluje

Svaki korisnik u državi članici
  koja sudjeluje
  u programu Interrega može biti imenovan glavnim partnerom.

koja sudjeluje

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Međutim, države članice, treće zemlje, partnerske zemlje ili PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega mogu se dogovoriti da kao glavni partner može biti imenovan partner koji ne prima potporu iz EFRR-a ili instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Međutim, države članice, treće zemlje, partnerske zemlje ili PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega mogu se dogovoriti da kao glavni partner može biti imenovan partner koji ne prima potporu iz EFRR-a ili instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja.

Međutim, države članice, treće zemlje, partnerske zemlje ili PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega mogu se dogovoriti da kao glavni partner može biti imenovan partner koji ne prima potporu iz EFRR-a ili instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja.

Briše se.

Briše se.

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 1.

Članak 26. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Tehnička pomoć za svaki program Interrega nadoknađuje se na temelju paušalne stope primjenom postotaka utvrđenih u stavku 2. na prihvatljive rashode uključene u svaki zahtjev za plaćanje u skladu s [člankom 85 stavkom 3. točkama (a) ili (c)] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], prema potrebi. | 1.   Tehnička pomoć za svaki program Interrega nadoknađuje se na temelju paušalne stope primjenom postotaka utvrđenih u stavku 2.
  za 2021. i 2022. na godišnje obroke pretfinanciranja iz članka 49. stavka 2. točaka (a) i (b) ove Uredbe, a za naredne godine
  na prihvatljive rashode uključene u svaki zahtjev za plaćanje u skladu s [člankom 85. stavkom 3. točkama (a) ili (c)] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], prema potrebi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Tehnička pomoć za svaki program Interrega nadoknađuje se na temelju paušalne stope primjenom postotaka utvrđenih u stavku 2. na prihvatljive rashode uključene u svaki zahtjev za plaćanje u skladu s [člankom 85 stavkom 3. točkama (a) ili (c)] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], prema potrebi.

1.   Tehnička pomoć za svaki program Interrega nadoknađuje se na temelju paušalne stope primjenom postotaka utvrđenih u stavku 2.
  za 2021. i 2022. na godišnje obroke pretfinanciranja iz članka 49. stavka 2. točaka (a) i (b) ove Uredbe, a za naredne godine
  na prihvatljive rashode uključene u svaki zahtjev za plaćanje u skladu s [člankom 85. stavkom 3. točkama (a) ili (c)] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], prema potrebi.

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka a

Članak 26. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za programe Interrega u okviru unutarnje prekogranične suradnje za koje se dodjeljuje potpora iz EFRR-a:
  6
   %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

za programe Interrega u okviru unutarnje prekogranične suradnje za koje se dodjeljuje potpora iz EFRR-a:
  6
   %;

6

| (a) | za programe Interrega u okviru unutarnje prekogranične suradnje za koje se dodjeljuje potpora iz EFRR-a:
  7
   %; |
| --- | --- |

(a)

za programe Interrega u okviru unutarnje prekogranične suradnje za koje se dodjeljuje potpora iz EFRR-a:
  7
   %;

7

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – točka c

Članak 26. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | za programe Interrega u okviru sastavnica 2, 3 i 4, za EFRR i, prema potrebi, za instrumente Unije za financiranje vanjskog djelovanja:
  7
   %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

za programe Interrega u okviru sastavnica 2, 3 i 4, za EFRR i, prema potrebi, za instrumente Unije za financiranje vanjskog djelovanja:
  7
   %.

7

| (c) | za programe Interrega u okviru sastavnica 2, 3 i 4, za EFRR i, prema potrebi, za instrumente Unije za financiranje vanjskog djelovanja:
  8
   %. |
| --- | --- |

(c)

za programe Interrega u okviru sastavnica 2, 3 i 4, za EFRR i, prema potrebi, za instrumente Unije za financiranje vanjskog djelovanja:
  8
   %.

8

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 1.

Članak 27. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice i, kad je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje
  i
  PZP-ovi koji sudjeluju u određenom programu uspostavljaju, u dogovoru s upravljačkim tijelom, odbor za praćenje provedbe odgovarajućeg programa Interrega („odbor za praćenje”) u roku od tri mjeseca od datuma kad je državama članicama dostavljena odluka Komisije o prihvaćanju programa Interrega. | 1.   Države članice i, kad je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje, PZP-ovi
  ili organizacije za regionalnu integraciju i suradnju
  koji sudjeluju u određenom programu uspostavljaju, u dogovoru s upravljačkim tijelom, odbor za praćenje provedbe odgovarajućeg programa Interrega („odbor za praćenje”) u roku od tri mjeseca od datuma kad je državama članicama dostavljena odluka Komisije o prihvaćanju programa Interrega. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice i, kad je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje
  i
  PZP-ovi koji sudjeluju u određenom programu uspostavljaju, u dogovoru s upravljačkim tijelom, odbor za praćenje provedbe odgovarajućeg programa Interrega („odbor za praćenje”) u roku od tri mjeseca od datuma kad je državama članicama dostavljena odluka Komisije o prihvaćanju programa Interrega.

1.   Države članice i, kad je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje, PZP-ovi
  ili organizacije za regionalnu integraciju i suradnju
  koji sudjeluju u određenom programu uspostavljaju, u dogovoru s upravljačkim tijelom, odbor za praćenje provedbe odgovarajućeg programa Interrega („odbor za praćenje”) u roku od tri mjeseca od datuma kad je državama članicama dostavljena odluka Komisije o prihvaćanju programa Interrega.

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2.

Članak 27. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Odborom za praćenje predsjeda predstavnik države članice koja je domaćin upravljačkom tijelu ili predstavnik upravljačkog tijela. | Briše se. |
| Ako se poslovnikom odbora za praćenje predviđa rotirajuće predsjedanje, odborom za praćenje može predsjedati i predstavnik treće zemlje, partnerske zemlje ili PZP-a, uz supredsjedanje s predstavnikom države članice ili upravljačkog tijela, i obratno. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Odborom za praćenje predsjeda predstavnik države članice koja je domaćin upravljačkom tijelu ili predstavnik upravljačkog tijela.

Briše se.

Briše se.

Ako se poslovnikom odbora za praćenje predviđa rotirajuće predsjedanje, odborom za praćenje može predsjedati i predstavnik treće zemlje, partnerske zemlje ili PZP-a, uz supredsjedanje s predstavnikom države članice ili upravljačkog tijela, i obratno.

Ako se poslovnikom odbora za praćenje predviđa rotirajuće predsjedanje, odborom za praćenje može predsjedati i predstavnik treće zemlje, partnerske zemlje ili PZP-a, uz supredsjedanje s predstavnikom države članice ili upravljačkog tijela, i obratno.

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 6.

Članak 27. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Upravljačko tijelo na internetskim stranicama iz članka 35. stavka 2. objavljuje poslovnik odbora za praćenje i 
  sve podatke
  i informacije podijeljene s odborom za praćenje. | 6.   Upravljačko tijelo na internetskim stranicama iz članka 35. stavka 2. objavljuje poslovnik odbora za praćenje
  , sažetak podataka
  i informacija
  kao i sve odluke
  podijeljene s odborom za praćenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Upravljačko tijelo na internetskim stranicama iz članka 35. stavka 2. objavljuje poslovnik odbora za praćenje i 
  sve podatke
  i informacije podijeljene s odborom za praćenje.

6.   Upravljačko tijelo na internetskim stranicama iz članka 35. stavka 2. objavljuje poslovnik odbora za praćenje
  , sažetak podataka
  i informacija
  kao i sve odluke
  podijeljene s odborom za praćenje.

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 28. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| O sastavu odbora za praćenje svakog programa Interrega
  dogovaraju se
  države članice i, po potrebi, treće zemlje, partnerske zemlje i PZP-ovi koji sudjeluju u tom programu tako da se
  osigura
  uravnotežena zastupljenost relevantnih tijela, posredničkih tijela i predstavnika programskih partnera iz članka [6.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] iz država članica, trećih zemalja, partnerskih zemalja i PZP-ova. | O sastavu odbora za praćenje svakog programa Interrega
  mogu se dogovarati
  države članice i, po potrebi, treće zemlje, partnerske zemlje i PZP-ovi koji sudjeluju u tom programu tako da se
  nastoji postići
  uravnotežena zastupljenost relevantnih tijela, posredničkih tijela i predstavnika programskih partnera iz članka [6.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] iz država članica, trećih zemalja, partnerskih zemalja i PZP-ova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

O sastavu odbora za praćenje svakog programa Interrega
  dogovaraju se
  države članice i, po potrebi, treće zemlje, partnerske zemlje i PZP-ovi koji sudjeluju u tom programu tako da se
  osigura
  uravnotežena zastupljenost relevantnih tijela, posredničkih tijela i predstavnika programskih partnera iz članka [6.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] iz država članica, trećih zemalja, partnerskih zemalja i PZP-ova.

dogovaraju se

osigura

O sastavu odbora za praćenje svakog programa Interrega
  mogu se dogovarati
  države članice i, po potrebi, treće zemlje, partnerske zemlje i PZP-ovi koji sudjeluju u tom programu tako da se
  nastoji postići
  uravnotežena zastupljenost relevantnih tijela, posredničkih tijela i predstavnika programskih partnera iz članka [6.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] iz država članica, trećih zemalja, partnerskih zemalja i PZP-ova.

mogu se dogovarati

nastoji postići

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 28. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U sastavu odbora za praćenje uzima se u obzir broj država članica sudionica, trećih zemalja, partnerskih zemalja i PZP-ova u predmetnom programu Interrega. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U sastavu odbora za praćenje uzima se u obzir broj država članica sudionica, trećih zemalja, partnerskih zemalja i PZP-ova u predmetnom programu Interrega.

U sastavu odbora za praćenje uzima se u obzir broj država članica sudionica, trećih zemalja, partnerskih zemalja i PZP-ova u predmetnom programu Interrega.

Briše se.

Briše se.

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 1. – podstavak 3.

Članak 28. – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Odbor za praćenje uključuje i predstavnike tijela koja su zajednički uspostavljena na cijelom programskom području ili obuhvaćaju dio njega, uključujući i EGTS. | Odbor za praćenje uključuje i predstavnike
  regija i lokalne samouprave te drugih
  tijela koja su zajednički uspostavljena na cijelom programskom području ili obuhvaćaju dio njega, uključujući i EGTS. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odbor za praćenje uključuje i predstavnike tijela koja su zajednički uspostavljena na cijelom programskom području ili obuhvaćaju dio njega, uključujući i EGTS.

Odbor za praćenje uključuje i predstavnike
  regija i lokalne samouprave te drugih
  tijela koja su zajednički uspostavljena na cijelom programskom području ili obuhvaćaju dio njega, uključujući i EGTS.

regija i lokalne samouprave te drugih

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 2.

Članak 28. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Upravljačko tijelo na internetskim stranicama iz članka 35. stavka 2. objavljuje popis
  članova
  odbora za praćenje. | 2.   Upravljačko tijelo na internetskim stranicama iz članka 35. stavka 2. objavljuje popis
  tijela ili nadležnih tijela koja su imenovana članovima
  odbora za praćenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Upravljačko tijelo na internetskim stranicama iz članka 35. stavka 2. objavljuje popis
  članova
  odbora za praćenje.

2.   Upravljačko tijelo na internetskim stranicama iz članka 35. stavka 2. objavljuje popis
  tijela ili nadležnih tijela koja su imenovana članovima
  odbora za praćenje.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 3.

Članak 28. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Predstavnici Komisije
  sudjeluju
  u radu odbora za praćenje u savjetodavnom svojstvu. | 3.   Predstavnici Komisije
  mogu sudjelovati
  u radu odbora za praćenje u savjetodavnom svojstvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Predstavnici Komisije
  sudjeluju
  u radu odbora za praćenje u savjetodavnom svojstvu.

3.   Predstavnici Komisije
  mogu sudjelovati
  u radu odbora za praćenje u savjetodavnom svojstvu.

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 3.a (novi)

Članak 28. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Predstavnici tijela koja su uspostavljena na cijelom programskom području ili obuhvaćaju dio njega, uključujući EGTS, mogu sudjelovati u radu odbora za praćenje u savjetodavnom svojstvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3 a.
     
  Predstavnici tijela koja su uspostavljena na cijelom programskom području ili obuhvaćaju dio njega, uključujući EGTS, mogu sudjelovati u radu odbora za praćenje u savjetodavnom svojstvu.

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 1. – točka g

Članak 29. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | kad je relevantno, napredak u izgradnji administrativnih kapaciteta za javne institucije i korisnike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

kad je relevantno, napredak u izgradnji administrativnih kapaciteta za javne institucije i korisnike.

| (g) | kad je relevantno, napredak u izgradnji administrativnih kapaciteta za javne institucije i korisnike
  i, prema potrebi, predlaže sve dodatne mjere potpore
  . |
| --- | --- |

(g)

kad je relevantno, napredak u izgradnji administrativnih kapaciteta za javne institucije i korisnike
  i, prema potrebi, predlaže sve dodatne mjere potpore
  .

i, prema potrebi, predlaže sve dodatne mjere potpore

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 2. – točka a

Članak 29. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | metodologiju i kriterije za odabir operacija, uključujući sve njihove promjene, nakon
  savjetovanja s Komisijom
  u skladu s člankom 22. stavkom 2., ne dovodeći u pitanje [članak 27. stavak 3. točke (b), (c) i (d)] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

metodologiju i kriterije za odabir operacija, uključujući sve njihove promjene, nakon
  savjetovanja s Komisijom
  u skladu s člankom 22. stavkom 2., ne dovodeći u pitanje [članak 27. stavak 3. točke (b), (c) i (d)] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama];

savjetovanja s Komisijom

| (a) | metodologiju i kriterije za odabir operacija, uključujući sve njihove promjene, nakon
  obavješćivanja Komisije
  u skladu s člankom 22. stavkom 2.
  ove Uredbe
  , ne dovodeći u pitanje [članak 27. stavak 3. točke (b), (c) i (d)] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]; |
| --- | --- |

(a)

metodologiju i kriterije za odabir operacija, uključujući sve njihove promjene, nakon
  obavješćivanja Komisije
  u skladu s člankom 22. stavkom 2.
  ove Uredbe
  , ne dovodeći u pitanje [članak 27. stavak 3. točke (b), (c) i (d)] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama];

obavješćivanja Komisije

ove Uredbe

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 30. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Na zahtjev Komisije, u roku od
  jednog
  mjeseca upravljačko tijelo stavlja joj na raspolaganje informacije o elementima navedenima u članku 29. stavku 1.: | 2.   Na zahtjev Komisije, u roku od
  tri
  mjeseca upravljačko tijelo stavlja joj na raspolaganje informacije o elementima navedenima u članku 29. stavku 1.: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Na zahtjev Komisije, u roku od
  jednog
  mjeseca upravljačko tijelo stavlja joj na raspolaganje informacije o elementima navedenima u članku 29. stavku 1.:

2.   Na zahtjev Komisije, u roku od
  tri
  mjeseca upravljačko tijelo stavlja joj na raspolaganje informacije o elementima navedenima u članku 29. stavku 1.:

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 31. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svake godine do 31. siječnja
  , 31. ožujka,
  31. svibnja
  , 31. srpnja,
  30. rujna
  i 30. studenoga
  svako upravljačko tijelo elektroničkim putem Komisiji dostavlja
  kumulativne
  podatke za odgovarajući program Interrega u skladu s predloškom utvrđenim u Prilogu [VII.] Uredbi (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]. | Svake godine do 31. siječnja, 31. svibnja i 30. rujna svako upravljačko tijelo elektroničkim putem Komisiji dostavlja podatke
  u skladu s člankom 31. stavkom 2. točkom (a) ove Uredbe te jednom godišnje podatke u skladu s člankom 31. stavkom 2. točkom (b) ove Uredbe
  za odgovarajući program Interrega u skladu s predloškom utvrđenim u Prilogu [VII.] Uredbi (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Svake godine do 31. siječnja
  , 31. ožujka,
  31. svibnja
  , 31. srpnja,
  30. rujna
  i 30. studenoga
  svako upravljačko tijelo elektroničkim putem Komisiji dostavlja
  kumulativne
  podatke za odgovarajući program Interrega u skladu s predloškom utvrđenim u Prilogu [VII.] Uredbi (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama].

, 31. ožujka,

, 31. srpnja,

i 30. studenoga

kumulativne

Svake godine do 31. siječnja, 31. svibnja i 30. rujna svako upravljačko tijelo elektroničkim putem Komisiji dostavlja podatke
  u skladu s člankom 31. stavkom 2. točkom (a) ove Uredbe te jednom godišnje podatke u skladu s člankom 31. stavkom 2. točkom (b) ove Uredbe
  za odgovarajući program Interrega u skladu s predloškom utvrđenim u Prilogu [VII.] Uredbi (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama].

u skladu s člankom 31. stavkom 2. točkom (a) ove Uredbe te jednom godišnje podatke u skladu s člankom 31. stavkom 2. točkom (b) ove Uredbe

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

Članak 31. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Za prijenos podataka upotrebljavaju se postojeći sustavi za izvještavanje podataka u mjeri u kojoj je dokazana njihova pouzdanost tijekom prethodnog programskog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za prijenos podataka upotrebljavaju se postojeći sustavi za izvještavanje podataka u mjeri u kojoj je dokazana njihova pouzdanost tijekom prethodnog programskog razdoblja.

Za prijenos podataka upotrebljavaju se postojeći sustavi za izvještavanje podataka u mjeri u kojoj je dokazana njihova pouzdanost tijekom prethodnog programskog razdoblja.

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 2. – točka b

Članak 31. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | vrijednosti pokazatelja ostvarenja i rezultata za odabrane operacije Interrega i vrijednosti ostvarene operacijama Interrega. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

vrijednosti pokazatelja ostvarenja i rezultata za odabrane operacije Interrega i vrijednosti ostvarene operacijama Interrega.

| (b) | vrijednosti pokazatelja ostvarenja i rezultata za odabrane operacije Interrega i vrijednosti ostvarene
  dovršenim
  operacijama Interrega. |
| --- | --- |

(b)

vrijednosti pokazatelja ostvarenja i rezultata za odabrane operacije Interrega i vrijednosti ostvarene
  dovršenim
  operacijama Interrega.

dovršenim

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 1.

Članak 33. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako su utvrđeni u Prilogu [I.] Uredbi (EU) [novi EFRR]
  i, prema potrebi, pokazatelji ostvarenja i rezultata za pojedine programe
  upotrebljavaju se u skladu s člankom [12. stavkom 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] te člankom 17. stavkom 
  3.
  točkom 
  (d)
  podtočkom ii. i člankom 31. stavkom 2. točkom (b) ove Uredbe. | 1.   Zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako su utvrđeni u Prilogu [I.] Uredbi (EU) [novi EFRR]
  , koji su se pokazali najprimjerenijima za mjerenje napretka u ostvarenju ciljeva programa u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg),
  upotrebljavaju se u skladu s člankom [12. stavkom 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] te člankom 17. stavkom 4.točkom 
  (e)
  podtočkom ii. i člankom 31. stavkom 2. točkom (b) ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako su utvrđeni u Prilogu [I.] Uredbi (EU) [novi EFRR]
  i, prema potrebi, pokazatelji ostvarenja i rezultata za pojedine programe
  upotrebljavaju se u skladu s člankom [12. stavkom 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] te člankom 17. stavkom 
  3.
  točkom 
  (d)
  podtočkom ii. i člankom 31. stavkom 2. točkom (b) ove Uredbe.

1.   Zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako su utvrđeni u Prilogu [I.] Uredbi (EU) [novi EFRR]
  , koji su se pokazali najprimjerenijima za mjerenje napretka u ostvarenju ciljeva programa u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg),
  upotrebljavaju se u skladu s člankom [12. stavkom 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] te člankom 17. stavkom 4.točkom 
  (e)
  podtočkom ii. i člankom 31. stavkom 2. točkom (b) ove Uredbe.

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 1.a (novi)

Članak 33. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Prema potrebi i u slučajevima koje je opravdalo upravljačko tijelo, pokazatelji ostvarenja i rezultata za pojedine programe upotrebljavaju se zajedno s pokazateljima odabranima u skladu sa stavkom 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1 a.
     
  Prema potrebi i u slučajevima koje je opravdalo upravljačko tijelo, pokazatelji ostvarenja i rezultata za pojedine programe upotrebljavaju se zajedno s pokazateljima odabranima u skladu sa stavkom 1.

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 1.

Članak 34. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Upravljačko tijelo provodi evaluaciju svakog programa Interrega. Svakom se evaluacijom programa ocjenjuju njegova djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost i dodana vrijednost EU-a u svrhu poboljšanja kvalitete izrade i provedbe odgovarajućeg programa Interrega. | 1.   Upravljačko tijelo provodi evaluaciju
  , najviše jedanput godišnje,
  svakog programa Interrega. Svakom se evaluacijom programa ocjenjuju njegova djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost i dodana vrijednost EU-a u svrhu poboljšanja kvalitete izrade i provedbe odgovarajućeg programa Interrega. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Upravljačko tijelo provodi evaluaciju svakog programa Interrega. Svakom se evaluacijom programa ocjenjuju njegova djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost i dodana vrijednost EU-a u svrhu poboljšanja kvalitete izrade i provedbe odgovarajućeg programa Interrega.

1.   Upravljačko tijelo provodi evaluaciju
  , najviše jedanput godišnje,
  svakog programa Interrega. Svakom se evaluacijom programa ocjenjuju njegova djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost i dodana vrijednost EU-a u svrhu poboljšanja kvalitete izrade i provedbe odgovarajućeg programa Interrega.

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 4.

Članak 34. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Upravljačko tijelo
  osigurava
  potrebne postupke za stvaranje i prikupljanje podataka potrebnih za evaluacije. | 4.   Upravljačko tijelo
  nastoji osigurati
  potrebne postupke za stvaranje i prikupljanje podataka potrebnih za evaluacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Upravljačko tijelo
  osigurava
  potrebne postupke za stvaranje i prikupljanje podataka potrebnih za evaluacije.

4.   Upravljačko tijelo
  nastoji osigurati
  potrebne postupke za stvaranje i prikupljanje podataka potrebnih za evaluacije.

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 3.

Članak 35. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Primjenjuje se članak [44. stavci od 2. do
  7.
  ] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] o odgovornostima upravljačkog tijela. | 3.   Primjenjuje se članak [44. stavci od 2. do
  6.
  ] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] o odgovornostima upravljačkog tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Primjenjuje se članak [44. stavci od 2. do
  7.
  ] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] o odgovornostima upravljačkog tijela.

3.   Primjenjuje se članak [44. stavci od 2. do
  6.
  ] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] o odgovornostima upravljačkog tijela.

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 4. – podstavak 1. – točka c

Članak 35. – stavak 4. – podstavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | postavljanjem pločica ili plakata na lokaciji koja je lako vidljiva javnosti čim započne fizička provedba operacije Interrega koja uključuje fizička ulaganja ili nabavu opreme čija je ukupna vrijednost veća od
  100 000
   EUR; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

postavljanjem pločica ili plakata na lokaciji koja je lako vidljiva javnosti čim započne fizička provedba operacije Interrega koja uključuje fizička ulaganja ili nabavu opreme čija je ukupna vrijednost veća od
  100 000
   EUR;

100 000

| (c) | postavljanjem pločica ili plakata na lokaciji koja je lako vidljiva javnosti čim započne fizička provedba operacije Interrega koja uključuje fizička ulaganja ili nabavu opreme čija je ukupna vrijednost veća od
  50 000
   EUR; |
| --- | --- |

(c)

postavljanjem pločica ili plakata na lokaciji koja je lako vidljiva javnosti čim započne fizička provedba operacije Interrega koja uključuje fizička ulaganja ili nabavu opreme čija je ukupna vrijednost veća od
  50 000
   EUR;

50 000

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 4. – podstavak 1. – točka d

Članak 35. – stavak 4. – podstavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | za operacije Interrega koje nisu obuhvaćene točkom (c), postavljanjem najmanje jednog javno dostupnog tiskanog plakata
  ili
  elektroničkog zaslona najmanje veličine
  A3
  koji sadrži informacije o operaciji Interrega i na kojem se ističe potpora iz fonda Interrega; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

za operacije Interrega koje nisu obuhvaćene točkom (c), postavljanjem najmanje jednog javno dostupnog tiskanog plakata
  ili
  elektroničkog zaslona najmanje veličine
  A3
  koji sadrži informacije o operaciji Interrega i na kojem se ističe potpora iz fonda Interrega;

ili

A3

| (d) | za operacije Interrega koje nisu obuhvaćene točkom (c), postavljanjem najmanje jednog javno dostupnog tiskanog plakata
  i, ako je moguće,
  elektroničkog zaslona najmanje veličine
  A2
  koji sadrži informacije o operaciji Interrega i na kojem se ističe potpora iz fonda Interrega; |
| --- | --- |

(d)

za operacije Interrega koje nisu obuhvaćene točkom (c), postavljanjem najmanje jednog javno dostupnog tiskanog plakata
  i, ako je moguće,
  elektroničkog zaslona najmanje veličine
  A2
  koji sadrži informacije o operaciji Interrega i na kojem se ističe potpora iz fonda Interrega;

i, ako je moguće,

A2

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 4. – podstavak 1. – točka e

Članak 35. – stavak 4. – podstavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | za operacije od strateške važnosti i operacije čiji ukupni trošak premašuje
  10 000 000
   EUR, organizacijom događanja za komunikaciju i pravodobnim uključivanjem Komisije i odgovornog upravljačkog tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

za operacije od strateške važnosti i operacije čiji ukupni trošak premašuje
  10 000 000
   EUR, organizacijom događanja za komunikaciju i pravodobnim uključivanjem Komisije i odgovornog upravljačkog tijela.

10 000 000

| (e) | za operacije od strateške važnosti i operacije čiji ukupni trošak premašuje
  5 000 000
   EUR, organizacijom događanja za komunikaciju i pravodobnim uključivanjem Komisije i odgovornog upravljačkog tijela. |
| --- | --- |

(e)

za operacije od strateške važnosti i operacije čiji ukupni trošak premašuje
  5 000 000
   EUR, organizacijom događanja za komunikaciju i pravodobnim uključivanjem Komisije i odgovornog upravljačkog tijela.

5 000 000

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 6.

Članak 35. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Ako korisnik ne ispuni svoje obveze iz članka [42.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] ili stavaka 1. i 2.
  u ovom članku
  ,
  država članica
  primjenjuje financijsku korekciju otkazivanjem najviše 5 % potpore iz fondova za predmetnu operaciju. | 6.   Ako korisnik ili ne ispuni svoje obveze iz članka [42.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] ili stavaka 1. i 2. ovog članka
  ili ne ispravi propuste na vrijeme
  ,
  upravljačko tijelo
  primjenjuje financijsku korekciju otkazivanjem najviše 5 % potpore iz fondova za predmetnu operaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Ako korisnik ne ispuni svoje obveze iz članka [42.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] ili stavaka 1. i 2.
  u ovom članku
  ,
  država članica
  primjenjuje financijsku korekciju otkazivanjem najviše 5 % potpore iz fondova za predmetnu operaciju.

6.   Ako korisnik ili ne ispuni svoje obveze iz članka [42.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] ili stavaka 1. i 2. ovog članka
  ili ne ispravi propuste na vrijeme
  ,
  upravljačko tijelo
  primjenjuje financijsku korekciju otkazivanjem najviše 5 % potpore iz fondova za predmetnu operaciju.

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38. – stavak 3. – točka c

Članak 38. – stavak 3. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | kao paušalna stopa u skladu s [člankom 50. stavkom 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

kao paušalna stopa u skladu s [člankom 50. stavkom 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]
  .

kao paušalna stopa u skladu s [člankom 50. stavkom 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]

| (c) | izravni troškovi osoblja za operaciju mogu se izračunati po paušalnoj stopi od najviše 20 % izravnih troškova koji nisu izravni troškovi osoblja te operacije, pri čemu se od države članice ne traži da provodi bilo kakve izračune radi utvrđivanja primjenjive stope
  . |
| --- | --- |

(c)

izravni troškovi osoblja za operaciju mogu se izračunati po paušalnoj stopi od najviše 20 % izravnih troškova koji nisu izravni troškovi osoblja te operacije, pri čemu se od države članice ne traži da provodi bilo kakve izračune radi utvrđivanja primjenjive stope
  .

izravni troškovi osoblja za operaciju mogu se izračunati po paušalnoj stopi od najviše 20 % izravnih troškova koji nisu izravni troškovi osoblja te operacije, pri čemu se od države članice ne traži da provodi bilo kakve izračune radi utvrđivanja primjenjive stope

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38. – stavak 5. – točka a

Članak 38. – stavak 5. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | dijeljenjem mjesečnih bruto troškova zaposlenja mjesečnim radnim vremenom
  utvrđenim u dokumentu o zaposlenju, izraženo u satima
  ; ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

dijeljenjem mjesečnih bruto troškova zaposlenja mjesečnim radnim vremenom
  utvrđenim u dokumentu o zaposlenju, izraženo u satima
  ; ili

utvrđenim u dokumentu o zaposlenju, izraženo u satima

| (a) | dijeljenjem najnovijih dokumentiranih mjesečnih bruto troškova zaposlenja mjesečnim radnim vremenom
  dotične osobe u skladu s primjenjivim zakonodavstvom navedenim u ugovoru o radu i članku 50. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) .../...[nova Uredba o zajedničkim odredbama]
  ; ili |
| --- | --- |

(a)

dijeljenjem najnovijih dokumentiranih mjesečnih bruto troškova zaposlenja mjesečnim radnim vremenom
  dotične osobe u skladu s primjenjivim zakonodavstvom navedenim u ugovoru o radu i članku 50. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) .../...[nova Uredba o zajedničkim odredbama]
  ; ili

dotične osobe u skladu s primjenjivim zakonodavstvom navedenim u ugovoru o radu i članku 50. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) .../...[nova Uredba o zajedničkim odredbama]

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38. – stavak 6..

Članak 38. – stavak 6..

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Troškovi osoblja povezani s osobama koje u skladu s dokumentom o zaposlenju rade na temelju satnice prihvatljivi su ako se na broj sati stvarno provedenih u radu na operaciji primijeni iznos satnice dogovoren u dokumentu o zaposlenju na temelju sustava bilježenja radnog vremena. | 6.   Troškovi osoblja povezani s osobama koje u skladu s dokumentom o zaposlenju rade na temelju satnice prihvatljivi su ako se na broj sati stvarno provedenih u radu na operaciji primijeni iznos satnice dogovoren u dokumentu o zaposlenju na temelju sustava bilježenja radnog vremena.
  Ako još nisu uključeni u dogovorenu satnicu, troškovi osoblja iz članka 38. stavka 2. točke (b) mogu se dodati toj satnici, u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Troškovi osoblja povezani s osobama koje u skladu s dokumentom o zaposlenju rade na temelju satnice prihvatljivi su ako se na broj sati stvarno provedenih u radu na operaciji primijeni iznos satnice dogovoren u dokumentu o zaposlenju na temelju sustava bilježenja radnog vremena.

6.   Troškovi osoblja povezani s osobama koje u skladu s dokumentom o zaposlenju rade na temelju satnice prihvatljivi su ako se na broj sati stvarno provedenih u radu na operaciji primijeni iznos satnice dogovoren u dokumentu o zaposlenju na temelju sustava bilježenja radnog vremena.
  Ako još nisu uključeni u dogovorenu satnicu, troškovi osoblja iz članka 38. stavka 2. točke (b) mogu se dodati toj satnici, u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom.

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 39. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 39. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uredski i administrativni troškovi ograničeni su na sljedeće elemente: | Uredski i administrativni troškovi ograničeni su na
  15 % ukupnih izravnih troškova operacije i na
  sljedeće elemente: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uredski i administrativni troškovi ograničeni su na sljedeće elemente:

Uredski i administrativni troškovi ograničeni su na
  15 % ukupnih izravnih troškova operacije i na
  sljedeće elemente:

15 % ukupnih izravnih troškova operacije i na

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 40. – stavak 4.

Članak 40. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Izravno plaćanje izdataka za troškove iz ovog članka koje je stvorio zaposlenik korisnika potkrepljuje se dokazom da je korisnik tom zaposleniku nadoknadio troškove. | 4.   Izravno plaćanje izdataka za troškove iz ovog članka koje je stvorio zaposlenik korisnika potkrepljuje se dokazom da je korisnik tom zaposleniku nadoknadio troškove.
  Ta se kategorija troškova može upotrebljavati za troškove putovanja osoblja u okviru operacije i drugih dionika u svrhu provedbe i promidžbe operacije i programa Interrega. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Izravno plaćanje izdataka za troškove iz ovog članka koje je stvorio zaposlenik korisnika potkrepljuje se dokazom da je korisnik tom zaposleniku nadoknadio troškove.

4.   Izravno plaćanje izdataka za troškove iz ovog članka koje je stvorio zaposlenik korisnika potkrepljuje se dokazom da je korisnik tom zaposleniku nadoknadio troškove.
  Ta se kategorija troškova može upotrebljavati za troškove putovanja osoblja u okviru operacije i drugih dionika u svrhu provedbe i promidžbe operacije i programa Interrega.

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 40. – stavak 5.

Članak 40. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Putni troškovi i troškovi smještaja za operaciju mogu se izračunati na temelju paušalne stope od najviše 15 % izravnih troškova
  osim izravnih troškova osoblja
  u okviru te operacije. | 5.   Putni troškovi i troškovi smještaja za operaciju mogu se izračunati na temelju paušalne stope od najviše 15 % izravnih troškova u okviru te operacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Putni troškovi i troškovi smještaja za operaciju mogu se izračunati na temelju paušalne stope od najviše 15 % izravnih troškova
  osim izravnih troškova osoblja
  u okviru te operacije.

5.   Putni troškovi i troškovi smještaja za operaciju mogu se izračunati na temelju paušalne stope od najviše 15 % izravnih troškova u okviru te operacije.

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 41. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 41. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Troškovi vanjskih stručnjaka i usluga ograničeni
  su
  na sljedeće usluge i stručno znanje koje pruža javna ili privatna pravna osoba ili fizička osoba koja nije korisnik operacije: | Troškovi vanjskih stručnjaka i usluga
  uključuju, ali nisu
  ograničeni na sljedeće usluge i stručno znanje koje pruža javna ili privatna pravna osoba ili fizička osoba koja nije korisnik operacije
  , uključujući sve partnere
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Troškovi vanjskih stručnjaka i usluga ograničeni
  su
  na sljedeće usluge i stručno znanje koje pruža javna ili privatna pravna osoba ili fizička osoba koja nije korisnik operacije:

su

Troškovi vanjskih stručnjaka i usluga
  uključuju, ali nisu
  ograničeni na sljedeće usluge i stručno znanje koje pruža javna ili privatna pravna osoba ili fizička osoba koja nije korisnik operacije
  , uključujući sve partnere
  :

uključuju, ali nisu

, uključujući sve partnere

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 41. – stavak 1. – točka o

Članak 41. – stavak 1. – točka o

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (o) | putovanje i smještaj vanjskih stručnjaka
  , govornika, predsjedatelja sjednica i pružatelja usluga
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(o)

putovanje i smještaj vanjskih stručnjaka
  , govornika, predsjedatelja sjednica i pružatelja usluga
  ;

, govornika, predsjedatelja sjednica i pružatelja usluga

| (o) | putovanje i smještaj vanjskih stručnjaka; |
| --- | --- |

(o)

putovanje i smještaj vanjskih stručnjaka;

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 42. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Troškovi opreme koju je korisnik operacije kupio, unajmio ili zakupio, osim onih obuhvaćenih člankom 39., ograničeni
  su
  na sljedeće: | 1.   Troškovi opreme koju je korisnik operacije kupio, unajmio ili zakupio, osim onih obuhvaćenih člankom 39.,
  uključuju, ali nisu
  ograničeni na sljedeće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Troškovi opreme koju je korisnik operacije kupio, unajmio ili zakupio, osim onih obuhvaćenih člankom 39., ograničeni
  su
  na sljedeće:

1.   Troškovi opreme koju je korisnik operacije kupio, unajmio ili zakupio, osim onih obuhvaćenih člankom 39.,
  uključuju, ali nisu
  ograničeni na sljedeće:

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 1. – točka a

Članak 43. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | kupnju zemljišta u skladu s [člankom 58. stavkom 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

kupnju zemljišta u skladu s [člankom 58. stavkom 1.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama];

| (a) | kupnju zemljišta u skladu s [člankom 58. stavkom 1.
  točkom (b)
  ] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama]; |
| --- | --- |

(a)

kupnju zemljišta u skladu s [člankom 58. stavkom 1.
  točkom (b)
  ] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama];

točkom (b)

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 1.

Članak 44. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje
  i
  PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega imenuju za potrebe članka [65.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] jedinstveno upravljačko tijelo i jedinstveno tijelo za reviziju. | 1.   Države članice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje, PZP-ovi
  i organizacije za regionalnu integraciju i suradnju
  koji sudjeluju u programu Interrega imenuju za potrebe članka [65.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] jedinstveno upravljačko tijelo i jedinstveno tijelo za reviziju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje
  i
  PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega imenuju za potrebe članka [65.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] jedinstveno upravljačko tijelo i jedinstveno tijelo za reviziju.

1.   Države članice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje, PZP-ovi
  i organizacije za regionalnu integraciju i suradnju
  koji sudjeluju u programu Interrega imenuju za potrebe članka [65.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama] jedinstveno upravljačko tijelo i jedinstveno tijelo za reviziju.

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 2.

Članak 44. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Upravljačko tijelo i tijelo za reviziju smješteni
  su
  u istoj državi članici. | 2.   Upravljačko tijelo i tijelo za reviziju
  mogu biti
  smješteni u istoj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Upravljačko tijelo i tijelo za reviziju smješteni
  su
  u istoj državi članici.

2.   Upravljačko tijelo i tijelo za reviziju
  mogu biti
  smješteni u istoj državi članici.

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 5.

Članak 44. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Kad je riječ o programu Interrega u okviru sastavnice
  2B ili sastavnice
  1, ako potonja obuhvaća duge granice s heterogenim razvojnim izazovima i potrebama, države članice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje i PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega mogu definirati potprogramska područja. | 5.   Kad je riječ o programu Interrega u okviru sastavnice 1, ako potonja obuhvaća duge granice s heterogenim razvojnim izazovima i potrebama, države članice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje i PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega mogu definirati potprogramska područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Kad je riječ o programu Interrega u okviru sastavnice
  2B ili sastavnice
  1, ako potonja obuhvaća duge granice s heterogenim razvojnim izazovima i potrebama, države članice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje i PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega mogu definirati potprogramska područja.

5.   Kad je riječ o programu Interrega u okviru sastavnice 1, ako potonja obuhvaća duge granice s heterogenim razvojnim izazovima i potrebama, države članice i, ako je primjenjivo, treće zemlje, partnerske zemlje i PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega mogu definirati potprogramska područja.

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 6.

Članak 44. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Ako upravljačko tijelo imenuje
  posredničko tijelo
  u okviru programa Interrega u skladu s [člankom 65. stavkom 3.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], posredničko tijelo izvršava te zadaće u više država članica sudionica ili, ako je primjenjivo, trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u. | 6.   Ako upravljačko tijelo imenuje
  jedno ili više posredničkih tijela
  u okviru programa Interrega u skladu s [člankom 65. stavkom 3.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama],
  predmetno
  posredničko tijelo
  ili više njih
  izvršava te zadaće u više država članica sudionica,
  odnosno u svojim državama članicama
  ili, ako je primjenjivo, trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Ako upravljačko tijelo imenuje
  posredničko tijelo
  u okviru programa Interrega u skladu s [člankom 65. stavkom 3.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama], posredničko tijelo izvršava te zadaće u više država članica sudionica ili, ako je primjenjivo, trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u.

6.   Ako upravljačko tijelo imenuje
  jedno ili više posredničkih tijela
  u okviru programa Interrega u skladu s [člankom 65. stavkom 3.] Uredbe (EU) [nova Uredba o zajedničkim odredbama],
  predmetno
  posredničko tijelo
  ili više njih
  izvršava te zadaće u više država članica sudionica,
  odnosno u svojim državama članicama
  ili, ako je primjenjivo, trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u.

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1.a (novi)

Članak 45. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Odstupajući od članka 87. stavka 2. Uredbe (EU) .../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama], Komisija kao međuplaćanje nadoknađuje 100 % iznosa navedenih u zahtjevu za plaćanje, što proizlazi iz primjene stope sufinanciranja programa na ukupne prihvatljive rashode ili na javni doprinos, prema potrebi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1 a.
     
  Odstupajući od članka 87. stavka 2. Uredbe (EU) .../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama], Komisija kao međuplaćanje nadoknađuje 100 % iznosa navedenih u zahtjevu za plaćanje, što proizlazi iz primjene stope sufinanciranja programa na ukupne prihvatljive rashode ili na javni doprinos, prema potrebi.

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1.b (novi)

Članak 45. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Ako upravljačko tijelo ne izvrši provjere u skladu s člankom 68. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) .../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama], u cijelom programskom području, svaka država članica određuje tijelo ili osobu odgovornu za obavljanje takve provjere u vezi s korisnicima na svojem državnom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1b.
     
  Ako upravljačko tijelo ne izvrši provjere u skladu s člankom 68. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) .../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama], u cijelom programskom području, svaka država članica određuje tijelo ili osobu odgovornu za obavljanje takve provjere u vezi s korisnicima na svojem državnom području.

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1.c (novi)

Članak 45. – stavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Odstupajući od članka 92. Uredbe (EU) .../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama], programi Interrega ne podliježu godišnjem poravnanju računa. Poravnanje računa obavlja se na kraju programskog razdoblja, na temelju konačnog izvješća o uspješnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1c.
     
  Odstupajući od članka 92. Uredbe (EU) .../... [nova Uredba o zajedničkim odredbama], programi Interrega ne podliježu godišnjem poravnanju računa. Poravnanje računa obavlja se na kraju programskog razdoblja, na temelju konačnog izvješća o uspješnosti.

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – stavak 7.

Članak 48. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Ako je globalna ekstrapolirana stopa pogreške iz stavka 6. viša od
  2
   % ukupnih izdataka prijavljenih za programe Interrega uključene u populaciju iz koje je odabran zajednički uzorak, Komisija izračunava globalnu stopu preostale pogreške, uzimajući u obzir financijske ispravke koje primjenjuju nadležna tijela programa Interrega za pojedinačne nepravilnosti koje su otkrivene revizijama operacija odabranih u skladu sa stavkom 1. | 7.   Ako je globalna ekstrapolirana stopa pogreške iz stavka 6. viša od
  3,5
   % ukupnih izdataka prijavljenih za programe Interrega uključene u populaciju iz koje je odabran zajednički uzorak, Komisija izračunava globalnu stopu preostale pogreške, uzimajući u obzir financijske ispravke koje primjenjuju nadležna tijela programa Interrega za pojedinačne nepravilnosti koje su otkrivene revizijama operacija odabranih u skladu sa stavkom 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Ako je globalna ekstrapolirana stopa pogreške iz stavka 6. viša od
  2
   % ukupnih izdataka prijavljenih za programe Interrega uključene u populaciju iz koje je odabran zajednički uzorak, Komisija izračunava globalnu stopu preostale pogreške, uzimajući u obzir financijske ispravke koje primjenjuju nadležna tijela programa Interrega za pojedinačne nepravilnosti koje su otkrivene revizijama operacija odabranih u skladu sa stavkom 1.

7.   Ako je globalna ekstrapolirana stopa pogreške iz stavka 6. viša od
  3,5
   % ukupnih izdataka prijavljenih za programe Interrega uključene u populaciju iz koje je odabran zajednički uzorak, Komisija izračunava globalnu stopu preostale pogreške, uzimajući u obzir financijske ispravke koje primjenjuju nadležna tijela programa Interrega za pojedinačne nepravilnosti koje su otkrivene revizijama operacija odabranih u skladu sa stavkom 1.

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – stavak 8.

Članak 48. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Ako je globalna stopa preostale pogreške iz stavka 7. viša od
  2
   % izdataka prijavljenih za programe Interrega uključene u populaciju iz koje je odabran zajednički uzorak, Komisija utvrđuje je li potrebno zatražiti da tijelo za reviziju određenog programa Interrega ili skupine programa Interrega na koju se to najviše odnosi da obavi dodatni revizijski rad kako bi dodatno evaluirala stopu pogreške i ocijenila potrebne korektivne mjere za programe Interrega na koje se odnose otkrivene nepravilnosti. | 8.   Ako je globalna stopa preostale pogreške iz stavka 7. viša od
  3,5
   % izdataka prijavljenih za programe Interrega uključene u populaciju iz koje je odabran zajednički uzorak, Komisija utvrđuje je li potrebno zatražiti da tijelo za reviziju određenog programa Interrega ili skupine programa Interrega na koju se to najviše odnosi da obavi dodatni revizijski rad kako bi dodatno evaluirala stopu pogreške i ocijenila potrebne korektivne mjere za programe Interrega na koje se odnose otkrivene nepravilnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Ako je globalna stopa preostale pogreške iz stavka 7. viša od
  2
   % izdataka prijavljenih za programe Interrega uključene u populaciju iz koje je odabran zajednički uzorak, Komisija utvrđuje je li potrebno zatražiti da tijelo za reviziju određenog programa Interrega ili skupine programa Interrega na koju se to najviše odnosi da obavi dodatni revizijski rad kako bi dodatno evaluirala stopu pogreške i ocijenila potrebne korektivne mjere za programe Interrega na koje se odnose otkrivene nepravilnosti.

8.   Ako je globalna stopa preostale pogreške iz stavka 7. viša od
  3,5
   % izdataka prijavljenih za programe Interrega uključene u populaciju iz koje je odabran zajednički uzorak, Komisija utvrđuje je li potrebno zatražiti da tijelo za reviziju određenog programa Interrega ili skupine programa Interrega na koju se to najviše odnosi da obavi dodatni revizijski rad kako bi dodatno evaluirala stopu pogreške i ocijenila potrebne korektivne mjere za programe Interrega na koje se odnose otkrivene nepravilnosti.

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 2. – točka a

Članak 49. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | 2021.:
  1
   %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

2021.:
  1
   %;

1

| (a) | 2021.:
  3
   %; |
| --- | --- |

(a)

2021.:
  3
   %;

3

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 2. – točka b

Članak 49. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | 2022.:
  1
   %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

2022.:
  1
   %;

1

| (b) | 2022.:
  2,25
   %; |
| --- | --- |

(b)

2022.:
  2,25
   %;

2,25

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 2. – točka c

Članak 49. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | 2023.:
  1
   %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

2023.:
  1
   %;

1

| (c) | 2023.:
  2,25
   %; |
| --- | --- |

(c)

2023.:
  2,25
   %;

2,25

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 2. – točka d

Članak 49. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | 2024.:
  1
   %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

2024.:
  1
   %;

1

| (d) | 2024.:
  2,25
   %; |
| --- | --- |

(d)

2024.:
  2,25
   %;

2,25

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 2. – točka e

Članak 49. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | 2025.:
  1
   %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

2025.:
  1
   %;

1

| (e) | 2025.:
  2,25
   %; |
| --- | --- |

(e)

2025.:
  2,25
   %;

2,25

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 2. – točka f

Članak 49. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | 2026.:
  1
   %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

2026.:
  1
   %.

1

| (f) | 2026.:
  2,25
   %. |
| --- | --- |

(f)

2026.:
  2,25
   %.

2,25

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 49. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kad se za vanjske
  prekogranične
  programe Interrega dodjeljuje potpora iz EFRR-a i IPA III CBC-a ili NDICI CBC-a, pretfinanciranje za sve fondove koji podupiru takav program Interrega provodi se u skladu s Uredbom (EU) [IPA III] ili [NDICI] ili bilo kojim aktom donesenim na temelju njih. | Kad se za vanjske programe Interrega dodjeljuje potpora iz EFRR-a i IPA III CBC-a ili NDICI CBC-a, pretfinanciranje za sve fondove koji podupiru takav program Interrega provodi se u skladu s Uredbom (EU) [IPA III] ili [NDICI] ili bilo kojim aktom donesenim na temelju njih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kad se za vanjske
  prekogranične
  programe Interrega dodjeljuje potpora iz EFRR-a i IPA III CBC-a ili NDICI CBC-a, pretfinanciranje za sve fondove koji podupiru takav program Interrega provodi se u skladu s Uredbom (EU) [IPA III] ili [NDICI] ili bilo kojim aktom donesenim na temelju njih.

prekogranične

Kad se za vanjske programe Interrega dodjeljuje potpora iz EFRR-a i IPA III CBC-a ili NDICI CBC-a, pretfinanciranje za sve fondove koji podupiru takav program Interrega provodi se u skladu s Uredbom (EU) [IPA III] ili [NDICI] ili bilo kojim aktom donesenim na temelju njih.

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 3. – podstavak 3.

Članak 49. – stavak 3. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ukupni iznos uplaćen kao pretfinanciranje potrebno je Komisiji nadoknaditi ako se u roku od
  24 mjeseca
  od dana kad Komisija uplati prvi obrok iznosa pretfinanciranja ne pošalje zahtjev za plaćanje u okviru prekograničnog programa Interrega. Takva nadoknada smatra se internim namjenskim prihodom te se na temelju nje ne smanjuje potpora iz EFRR-a, IPA III CBC-a ili NDICI CBC-a za program. | Ukupni iznos uplaćen kao pretfinanciranje potrebno je Komisiji nadoknaditi ako se u roku od
  36 mjeseci
  od dana kad Komisija uplati prvi obrok iznosa pretfinanciranja ne pošalje zahtjev za plaćanje u okviru prekograničnog programa Interrega. Takva nadoknada smatra se internim namjenskim prihodom te se na temelju nje ne smanjuje potpora iz EFRR-a, IPA III CBC-a ili NDICI CBC-a za program. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ukupni iznos uplaćen kao pretfinanciranje potrebno je Komisiji nadoknaditi ako se u roku od
  24 mjeseca
  od dana kad Komisija uplati prvi obrok iznosa pretfinanciranja ne pošalje zahtjev za plaćanje u okviru prekograničnog programa Interrega. Takva nadoknada smatra se internim namjenskim prihodom te se na temelju nje ne smanjuje potpora iz EFRR-a, IPA III CBC-a ili NDICI CBC-a za program.

24 mjeseca

Ukupni iznos uplaćen kao pretfinanciranje potrebno je Komisiji nadoknaditi ako se u roku od
  36 mjeseci
  od dana kad Komisija uplati prvi obrok iznosa pretfinanciranja ne pošalje zahtjev za plaćanje u okviru prekograničnog programa Interrega. Takva nadoknada smatra se internim namjenskim prihodom te se na temelju nje ne smanjuje potpora iz EFRR-a, IPA III CBC-a ili NDICI CBC-a za program.

36 mjeseci

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 8. – naslov

Poglavlje 8. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sudjelovanje trećih zemalja ili partnerskih zemalja
  ili
  PZP-ova u programima Interrega s podijeljenim upravljanjem | Sudjelovanje trećih zemalja ili partnerskih zemalja, PZP-ova
  ili organizacija za regionalnu integraciju i suradnju
  u programima Interrega s podijeljenim upravljanjem |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sudjelovanje trećih zemalja ili partnerskih zemalja
  ili
  PZP-ova u programima Interrega s podijeljenim upravljanjem

ili

Sudjelovanje trećih zemalja ili partnerskih zemalja, PZP-ova
  ili organizacija za regionalnu integraciju i suradnju
  u programima Interrega s podijeljenim upravljanjem

ili organizacija za regionalnu integraciju i suradnju

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 51. – stavak 1.

Članak 51. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Poglavlja od I. do VII. i poglavlje X. primjenjuju se na sudjelovanje trećih zemalja, partnerskih zemalja
  i
  PZP-ova u programima Interrega, podložno posebnim odredbama navedenima u ovom poglavlju. | Poglavlja od I. do VII. i poglavlje X. primjenjuju se na sudjelovanje trećih zemalja, partnerskih zemalja, PZP-ova
  ili organizacija za regionalnu integraciju i suradnju
  u programima Interrega, podložno posebnim odredbama navedenima u ovom poglavlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Poglavlja od I. do VII. i poglavlje X. primjenjuju se na sudjelovanje trećih zemalja, partnerskih zemalja
  i
  PZP-ova u programima Interrega, podložno posebnim odredbama navedenima u ovom poglavlju.

i

Poglavlja od I. do VII. i poglavlje X. primjenjuju se na sudjelovanje trećih zemalja, partnerskih zemalja, PZP-ova
  ili organizacija za regionalnu integraciju i suradnju
  u programima Interrega, podložno posebnim odredbama navedenima u ovom poglavlju.

ili organizacija za regionalnu integraciju i suradnju

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 52. – stavak 3.

Članak 52. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Treće zemlje, partnerske zemlje i PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega
  delegiraju
  osoblje u zajedničko tajništvo
  tog programa
  ili osnivaju podružnicu na svojem području, ili oboje. | 3.   Treće zemlje, partnerske zemlje i PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega
  mogu delegirati
  osoblje u zajedničko tajništvo tog programa ili
  , u dogovoru s upravljačkim tijelom,
  osnivaju podružnicu
  zajedničkog tajništva
  na svojem području, ili oboje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Treće zemlje, partnerske zemlje i PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega
  delegiraju
  osoblje u zajedničko tajništvo
  tog programa
  ili osnivaju podružnicu na svojem području, ili oboje.

3.   Treće zemlje, partnerske zemlje i PZP-ovi koji sudjeluju u programu Interrega
  mogu delegirati
  osoblje u zajedničko tajništvo tog programa ili
  , u dogovoru s upravljačkim tijelom,
  osnivaju podružnicu
  zajedničkog tajništva
  na svojem području, ili oboje.

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 52. – stavak 4.

Članak 52. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Nacionalno tijelo ili tijelo koje je ekvivalentno službeniku za komunikaciju programa Interrega kako se navodi u članku 35. stavku 1.
  podupire
  upravljačko tijelo i partnere u odgovarajućoj trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u u pogledu zadaća iz članka 35. stavaka od 2. do 7. | 4.   Nacionalno tijelo ili tijelo koje je ekvivalentno službeniku za komunikaciju programa Interrega kako se navodi u članku 35. stavku 1.
  može podupirati
  upravljačko tijelo i partnere u odgovarajućoj trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u u pogledu zadaća iz članka 35. stavaka od 2. do 7. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Nacionalno tijelo ili tijelo koje je ekvivalentno službeniku za komunikaciju programa Interrega kako se navodi u članku 35. stavku 1.
  podupire
  upravljačko tijelo i partnere u odgovarajućoj trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u u pogledu zadaća iz članka 35. stavaka od 2. do 7.

4.   Nacionalno tijelo ili tijelo koje je ekvivalentno službeniku za komunikaciju programa Interrega kako se navodi u članku 35. stavku 1.
  može podupirati
  upravljačko tijelo i partnere u odgovarajućoj trećoj zemlji, partnerskoj zemlji ili PZP-u u pogledu zadaća iz članka 35. stavaka od 2. do 7.

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 2.

Članak 53. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Programi Interrega u okviru sastavnica 2 i 4 u kojima se kombiniraju doprinosi iz EFRR-a i jednog ili više instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja provode se pod podijeljenim upravljanjem u državama članicama i u bilo kojoj trećoj zemlji
  ili
  partnerskoj zemlji
  sudionici
  ili, u odnosu na sastavnicu 3, bilo kojem PZP-u, bez obzira na to dodjeljuje li se tom PZP-u ili ne dodjeljuje potpora u okviru jednog ili više instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja. | 2.   Programi Interrega u okviru sastavnica 2 i 4 u kojima se kombiniraju doprinosi iz EFRR-a i jednog ili više instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja provode se pod podijeljenim upravljanjem u državama članicama i u bilo kojoj trećoj zemlji
  sudionici,
  partnerskoj zemlji
  , PZP-u sudioniku
  ili, u odnosu na sastavnicu 3, bilo kojem PZP-u, bez obzira na to dodjeljuje li se tom PZP-u ili ne dodjeljuje potpora u okviru jednog ili više instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Programi Interrega u okviru sastavnica 2 i 4 u kojima se kombiniraju doprinosi iz EFRR-a i jednog ili više instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja provode se pod podijeljenim upravljanjem u državama članicama i u bilo kojoj trećoj zemlji
  ili
  partnerskoj zemlji
  sudionici
  ili, u odnosu na sastavnicu 3, bilo kojem PZP-u, bez obzira na to dodjeljuje li se tom PZP-u ili ne dodjeljuje potpora u okviru jednog ili više instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja.

2.   Programi Interrega u okviru sastavnica 2 i 4 u kojima se kombiniraju doprinosi iz EFRR-a i jednog ili više instrumenta Unije za financiranje vanjskog djelovanja provode se pod podijeljenim upravljanjem u državama članicama i u bilo kojoj trećoj zemlji
  sudionici,
  partnerskoj zemlji
  , PZP-u sudioniku
  ili, u odnosu na sastavnicu 3, bilo kojem PZP-u, bez obzira na to dodjeljuje li se tom PZP-u ili ne dodjeljuje potpora u okviru jednog ili više instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja.

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a

Članak 53. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | s podijeljenim upravljanjem u državama članicama i u bilo kojoj trećoj zemlji sudionici ili PZP-u; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

s podijeljenim upravljanjem u državama članicama i u bilo kojoj trećoj zemlji sudionici ili PZP-u;

| (a) | s podijeljenim upravljanjem u državama članicama i u bilo kojoj trećoj zemlji sudionici ili PZP-u
  ili skupini trećih zemalja koje su dio regionalne organizacije
  ; |
| --- | --- |

(a)

s podijeljenim upravljanjem u državama članicama i u bilo kojoj trećoj zemlji sudionici ili PZP-u
  ili skupini trećih zemalja koje su dio regionalne organizacije
  ;

ili skupini trećih zemalja koje su dio regionalne organizacije

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 3. – podstavak 1. – točka b

Članak 53. – stavak 3. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | s podijeljenim upravljanjem samo u državama članicama i bilo kojoj trećoj zemlji sudionici ili PZP-u u pogledu rashoda EFRR-a izvan Unije za jednu ili više operacija, dok se doprinosima iz jednog ili više instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja upravlja putem neizravnog upravljanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

s podijeljenim upravljanjem samo u državama članicama i bilo kojoj trećoj zemlji sudionici ili PZP-u u pogledu rashoda EFRR-a izvan Unije za jednu ili više operacija, dok se doprinosima iz jednog ili više instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja upravlja putem neizravnog upravljanja;

| (b) | s podijeljenim upravljanjem samo u državama članicama i bilo kojoj trećoj zemlji sudionici ili PZP-u
  , ili skupini trećih zemalja koje su dio regionalne organizacije,
  u pogledu rashoda EFRR-a izvan Unije za jednu ili više operacija, dok se doprinosima iz jednog ili više instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja upravlja putem neizravnog upravljanja; |
| --- | --- |

(b)

s podijeljenim upravljanjem samo u državama članicama i bilo kojoj trećoj zemlji sudionici ili PZP-u
  , ili skupini trećih zemalja koje su dio regionalne organizacije,
  u pogledu rashoda EFRR-a izvan Unije za jednu ili više operacija, dok se doprinosima iz jednog ili više instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja upravlja putem neizravnog upravljanja;

, ili skupini trećih zemalja koje su dio regionalne organizacije,

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 3. – podstavak 1. – točka c

Članak 53. – stavak 3. – podstavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | s neizravnim upravljanjem u državama članicama i u bilo kojoj trećoj zemlji sudionici ili PZP-u. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

s neizravnim upravljanjem u državama članicama i u bilo kojoj trećoj zemlji sudionici ili PZP-u.

| (c) | s neizravnim upravljanjem u državama članicama i u bilo kojoj trećoj zemlji sudionici ili PZP-u
  ili skupini trećih zemalja koje su dio regionalne organizacije
  ; |
| --- | --- |

(c)

s neizravnim upravljanjem u državama članicama i u bilo kojoj trećoj zemlji sudionici ili PZP-u
  ili skupini trećih zemalja koje su dio regionalne organizacije
  ;

ili skupini trećih zemalja koje su dio regionalne organizacije

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 53. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako se cjelokupni program Interrega u okviru sastavnice 3 ili dio njega provodi pod neizravnim upravljanjem, primjenjuje
  se
  članak 60. | Ako se cjelokupni program Interrega u okviru sastavnice 3 ili dio njega provodi pod neizravnim upravljanjem,
  potreban je prethodni dogovor između država članica i predmetnih regija te se
  primjenjuje članak 60. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako se cjelokupni program Interrega u okviru sastavnice 3 ili dio njega provodi pod neizravnim upravljanjem, primjenjuje
  se
  članak 60.

se

Ako se cjelokupni program Interrega u okviru sastavnice 3 ili dio njega provodi pod neizravnim upravljanjem,
  potreban je prethodni dogovor između država članica i predmetnih regija te se
  primjenjuje članak 60.

potreban je prethodni dogovor između država članica i predmetnih regija te se

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 3.a (novi)

Članak 53. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Zajednički pozivi na podnošenje prijedloga kojima se mobilizira financiranje u okviru bilateralnih ili multinacionalnih programa NDICI-ja i programa ETS-a mogu se objaviti uz odobrenje odgovarajućih upravljačkih tijela. U sadržaju poziva utvrđuje se njegovo zemljopisno područje primjene te njegov očekivani doprinos ciljevima odgovarajućih programa. Upravljačka tijela odlučuju o tome primjenjuju li se pravila u pogledu NDICI-ja ili ETS-a na poziv za podnošenje prijedloga. Tijela mogu odlučiti da imenuju glavno upravljačko tijelo odgovorno za zadaće upravljanja i kontrole povezane s pozivom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3 a.
     
  Zajednički pozivi na podnošenje prijedloga kojima se mobilizira financiranje u okviru bilateralnih ili multinacionalnih programa NDICI-ja i programa ETS-a mogu se objaviti uz odobrenje odgovarajućih upravljačkih tijela. U sadržaju poziva utvrđuje se njegovo zemljopisno područje primjene te njegov očekivani doprinos ciljevima odgovarajućih programa. Upravljačka tijela odlučuju o tome primjenjuju li se pravila u pogledu NDICI-ja ili ETS-a na poziv za podnošenje prijedloga. Tijela mogu odlučiti da imenuju glavno upravljačko tijelo odgovorno za zadaće upravljanja i kontrole povezane s pozivom.

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 55. – stavak 3.

Članak 55. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Kad je odabir jednog ili više velikih infrastrukturnih projekata na dnevnom redu sjednice odbora praćenje ili, ako je primjenjivo, sjednice odbora za upravljanje, upravljačko tijelo najkasnije dva mjeseca prije datuma sjednice Komisiji dostavlja konceptualni sažetak za svaki takav projekt. Konceptualni sažetak ima najviše
  tri stranice
  te se u njemu navode ime, lokacija, proračun, glavni partner i partneri te glavni ciljevi rezultati svakog takvog projekta. Ako se Komisiji do navedenog roka ne dostavi konceptualni sažetak za jedan ili više velikih infrastrukturnih projekata, Komisija može zatražiti da predsjedatelj odbora za praćenje ili odbora za upravljanje isključi predmetne projekte iz dnevnog reda sjednice. | 3.   Kad je odabir jednog ili više velikih infrastrukturnih projekata na dnevnom redu sjednice odbora praćenje ili, ako je primjenjivo, sjednice odbora za upravljanje, upravljačko tijelo najkasnije dva mjeseca prije datuma sjednice Komisiji dostavlja konceptualni sažetak za svaki takav projekt. Konceptualni sažetak ima najviše
  pet stranica
  te se u njemu s jedne strane navode ime, lokacija, proračun, glavni partner i partneri te glavni ciljevi i rezultati svakog takvog projekta
  , a s druge strane pouzdan poslovni plan iz kojeg je vidljivo da je nastavak provedbe tog projekta ili tih projekata, ako je potrebno, osiguran i bez financiranja sredstvima Interrega
  . Ako se Komisiji do navedenog roka ne dostavi konceptualni sažetak za jedan ili više velikih infrastrukturnih projekata, Komisija može zatražiti da predsjedatelj odbora za praćenje ili odbora za upravljanje isključi predmetne projekte iz dnevnog reda sjednice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Kad je odabir jednog ili više velikih infrastrukturnih projekata na dnevnom redu sjednice odbora praćenje ili, ako je primjenjivo, sjednice odbora za upravljanje, upravljačko tijelo najkasnije dva mjeseca prije datuma sjednice Komisiji dostavlja konceptualni sažetak za svaki takav projekt. Konceptualni sažetak ima najviše
  tri stranice
  te se u njemu navode ime, lokacija, proračun, glavni partner i partneri te glavni ciljevi rezultati svakog takvog projekta. Ako se Komisiji do navedenog roka ne dostavi konceptualni sažetak za jedan ili više velikih infrastrukturnih projekata, Komisija može zatražiti da predsjedatelj odbora za praćenje ili odbora za upravljanje isključi predmetne projekte iz dnevnog reda sjednice.

3.   Kad je odabir jednog ili više velikih infrastrukturnih projekata na dnevnom redu sjednice odbora praćenje ili, ako je primjenjivo, sjednice odbora za upravljanje, upravljačko tijelo najkasnije dva mjeseca prije datuma sjednice Komisiji dostavlja konceptualni sažetak za svaki takav projekt. Konceptualni sažetak ima najviše
  pet stranica
  te se u njemu s jedne strane navode ime, lokacija, proračun, glavni partner i partneri te glavni ciljevi i rezultati svakog takvog projekta
  , a s druge strane pouzdan poslovni plan iz kojeg je vidljivo da je nastavak provedbe tog projekta ili tih projekata, ako je potrebno, osiguran i bez financiranja sredstvima Interrega
  . Ako se Komisiji do navedenog roka ne dostavi konceptualni sažetak za jedan ili više velikih infrastrukturnih projekata, Komisija može zatražiti da predsjedatelj odbora za praćenje ili odbora za upravljanje isključi predmetne projekte iz dnevnog reda sjednice.

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 60. – stavak 1.

Članak 60. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako se cjelokupni program Interrega u okviru sastavnice 3 ili njegov dio provodi pod neizravnim upravljanjem u skladu s člankom 53. stavkom 3. točkom (b) ili (c), provedbene zadaće povjeravaju se jednom od tijela navedenih u [članku 62. stavku 1. prvom podstavku točki (c)] Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus], osobito ako se ono nalazi u državi članici sudionici, uključujući upravljačko tijelo predmetnog programa Interrega. | 1.   Ako se
  , nakon savjetovanja s dionicima,
  cjelokupni program Interrega u okviru sastavnice 3 ili njegov dio provodi pod neizravnim upravljanjem u skladu s člankom 53. stavkom 3. točkom (b) ili (c)
  ove Uredbe
  , provedbene zadaće povjeravaju se jednom od tijela navedenih u [članku 62. stavku 1. prvom podstavku točki (c)] Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus], osobito ako se ono nalazi u državi članici sudionici, uključujući upravljačko tijelo predmetnog programa Interrega. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako se cjelokupni program Interrega u okviru sastavnice 3 ili njegov dio provodi pod neizravnim upravljanjem u skladu s člankom 53. stavkom 3. točkom (b) ili (c), provedbene zadaće povjeravaju se jednom od tijela navedenih u [članku 62. stavku 1. prvom podstavku točki (c)] Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus], osobito ako se ono nalazi u državi članici sudionici, uključujući upravljačko tijelo predmetnog programa Interrega.

1.   Ako se
  , nakon savjetovanja s dionicima,
  cjelokupni program Interrega u okviru sastavnice 3 ili njegov dio provodi pod neizravnim upravljanjem u skladu s člankom 53. stavkom 3. točkom (b) ili (c)
  ove Uredbe
  , provedbene zadaće povjeravaju se jednom od tijela navedenih u [članku 62. stavku 1. prvom podstavku točki (c)] Uredbe (EU, Euratom) [FR-Omnibus], osobito ako se ono nalazi u državi članici sudionici, uključujući upravljačko tijelo predmetnog programa Interrega.

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 61.

Članak 61.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 61. | Briše se. |
| Ulaganja u međuregionalne inovacije | |
| Na inicijativu Komisije može se iz EFRR-a dodijeliti potpora za ulaganja u međuregionalne inovacije, kako je navedeno u članku 3. točki 5., tako da se povežu istraživači, poduzeća, civilno društvo i javne uprave uključeni u strategije pametne specijalizacije uspostavljene na nacionalnoj ili regionalnoj razini. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 61.

Članak 61.

Briše se.

Briše se.

Ulaganja u međuregionalne inovacije

Ulaganja u međuregionalne inovacije

Na inicijativu Komisije može se iz EFRR-a dodijeliti potpora za ulaganja u međuregionalne inovacije, kako je navedeno u članku 3. točki 5., tako da se povežu istraživači, poduzeća, civilno društvo i javne uprave uključeni u strategije pametne specijalizacije uspostavljene na nacionalnoj ili regionalnoj razini.

Na inicijativu Komisije može se iz EFRR-a dodijeliti potpora za ulaganja u međuregionalne inovacije, kako je navedeno u članku 3. točki 5., tako da se povežu istraživači, poduzeća, civilno društvo i javne uprave uključeni u strategije pametne specijalizacije uspostavljene na nacionalnoj ili regionalnoj razini.

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak - 61-a. (novi)

Članak - 61-a. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak - 61-a.




  Izuzeće od obveze izvješćivanja u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a




  Komisija može proglasiti da su potpore koje se dodjeljuju u korist projekata koji se podupiru u okviru cilja Europska teritorijalna suradnja EU-a spojive s unutarnjim tržištem i da ne podliježu obvezi obavješćivanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak - 61-a.

Izuzeće od obveze izvješćivanja u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a

Komisija može proglasiti da su potpore koje se dodjeljuju u korist projekata koji se podupiru u okviru cilja Europska teritorijalna suradnja EU-a spojive s unutarnjim tržištem i da ne podliježu obvezi obavješćivanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0470/2018).

1

(21)  [Referentni dokument]

21

(22)  [Referentni dokument]

22

(21)  [Referentni dokument]

21

(22)  [Referentni dokument]

22

(23)  Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a” – COM(2017)0534, 20.9.2017.

23

(23)  Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a” – COM(2017)0534, 20.9.2017.

23

(24)  
  Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) (SL L 210, 31.7.2006., str. 19.).

24

Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) (SL L 210, 31.7.2006., str. 19.).

(25)  
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Jačanje inovacija u europskim regijama: strategije za otporni, uključivi i održivi rast”, COM(2017) 376 final, 18.7.2017.

25

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Jačanje inovacija u europskim regijama: strategije za otporni, uključivi i održivi rast”, COM(2017) 376 final, 18.7.2017.

(26)  Uredba (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 154, 21.6.2003., str. 1.).

26

(26)  Uredba (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 154, 21.6.2003., str. 1.).

26

(27)  Uredba (EU) XXX o uspostavljanju Instrumenta pretpristupne pomoći (SL L xx, str. y.).

27

(28)  Uredba (EU) XXX o uspostavljanju Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (SL L xx, str. y.).

28

(29)  Odluka Vijeća (EU) XXX o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji, uključujući odnose Europske unije s jedne strane i Grenlanda i Kraljevine Danske s druge strane (SL L xx, str. y.).

29

(27)  Uredba (EU) XXX o uspostavljanju Instrumenta pretpristupne pomoći (SL L xx, str. y.).

27

(28)  Uredba (EU) XXX o uspostavljanju Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (SL L xx, str. y.).

28

(29)  Odluka Vijeća (EU) XXX o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji, uključujući odnose Europske unije s jedne strane i Grenlanda i Kraljevine Danske s druge strane (SL L xx, str. y.).

29

(31)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci „Snažnije i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, COM(2017)0623, 24.10.2017.

31

(31)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci „Snažnije i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, COM(2017)0623, 24.10.2017.

31

(32)  
  Mišljenje Europskog odbora regija – „Projekti „od građana za građane” i manji projekti u sklopu programa prekogranične suradnje”, 12. srpnja 2017. (SL C 342, 12.10.2017., str. 38).

32

Mišljenje Europskog odbora regija – „Projekti „od građana za građane” i manji projekti u sklopu programa prekogranične suradnje”, 12. srpnja 2017. (SL C 342, 12.10.2017., str. 38).

(32)  
  Mišljenje Europskog odbora regija – „Projekti „od građana za građane” i manji projekti u sklopu programa prekogranične suradnje”, 12. srpnja 2017. (SL C 342, 12.10.2017., str. 38).

32

Mišljenje Europskog odbora regija – „Projekti „od građana za građane” i manji projekti u sklopu programa prekogranične suradnje”, 12. srpnja 2017. (SL C 342, 12.10.2017., str. 38).

(1a)  
  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 оd 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.).

1a

Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 оd 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.).

(2a)  
  Smjernice za regionalne državne potpore za razdoblje 2014. – 2020. (SL C 209, 23.7.2013., str. 1.).

2a

Smjernice za regionalne državne potpore za razdoblje 2014. – 2020. (SL C 209, 23.7.2013., str. 1.).

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/492 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/492

---

P8_TA(2019)0022

Raspodjela carinskih kvota uvrštenih u raspored WTO-a za Uniju nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o raspodjeli carinskih kvota uvrštenih u raspored WTO-a za Uniju nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije i izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 32/2000 (COM(2018)0312 – C8-0202/2018– 2018/0158(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0312), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0312),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0202/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0202/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0361/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0361/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća svoju izjavu priloženu ovoj rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

P8_TC1-COD(2018)0158

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o raspodjeli carinskih kvota uvrštenih u raspored WTO-a za Uniju nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije i izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 32/2000

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/216.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europskog parlamenta

Europski parlament pridaje veliku važnost tome da ga se redovno i u potpunosti obavješćuje tijekom pripreme delegiranih akata, a posebno pridaje veliku važnost točki 28. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016., kojom se predviđa da, kako bi se osigurao jednak pristup svim informacijama, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica.

Izjava Komisije

Komisija se u potpunosti pridržava načela bolje izrade regulative i obveza utvrđenih u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Stoga će nastojati što prije podnijeti zakonodavni prijedlog Vijeću i Europskom parlamentu radi usklađivanja Uredbe Vijeća (EZ) br. 32/2000 s pravnim okvirom koji je uveden Ugovorom iz Lisabona.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/494 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/494

---

P8_TA(2019)0024

Uspostava namjenskog financijskog programa za razgradnju nuklearnih postrojenja i zbrinjavanje radioaktivnog otpada *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi namjenskog financijskog programa za razgradnju nuklearnih postrojenja i zbrinjavanje radioaktivnog otpada te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1368/2013 (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE))

(Savjetovanje)

(2020/C 411/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2018)0467), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2018)0467),

| — | uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0314/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0314/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0441/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0441/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Namjenski financijski program potrošnje još može donijeti dodatnu vrijednost Unije tako da postane mjerilo na razini Unije za sigurno rješavanje tehnoloških problema u razgradnji nuklearnih postrojenja i širenje znanja. Takvu bi financijsku pomoć trebalo pružati na temelju ex ante evaluacije kojom će se utvrditi konkretne potrebe i dokazati dodana vrijednost Unije u cilju potpore razgradnji nuklearnih postrojenja i zbrinjavanja radioaktivnog otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Namjenski financijski program potrošnje još može donijeti dodatnu vrijednost Unije tako da postane mjerilo na razini Unije za sigurno rješavanje tehnoloških problema u razgradnji nuklearnih postrojenja i širenje znanja. Takvu bi financijsku pomoć trebalo pružati na temelju ex ante evaluacije kojom će se utvrditi konkretne potrebe i dokazati dodana vrijednost Unije u cilju potpore razgradnji nuklearnih postrojenja i zbrinjavanja radioaktivnog otpada.

| (2) | Namjenski financijski program potrošnje još može donijeti dodatnu vrijednost Unije tako da postane mjerilo na razini Unije za sigurno rješavanje tehnoloških problema u razgradnji nuklearnih postrojenja i širenje znanja. Takvu bi financijsku pomoć trebalo pružati na temelju ex ante evaluacije kojom će se utvrditi konkretne potrebe i dokazati dodana vrijednost Unije u cilju potpore razgradnji nuklearnih postrojenja i zbrinjavanja radioaktivnog otpada.
  Ipak, tu financijsku pomoć ne bi trebalo smatrati presedanom za određivanje proračuna namijenjenog budućim aktivnostima razgradnje nuklearnih postrojenja na razini Unije. Inicijativa za provedbu i financiranje razgradnje nuklearnih postrojenja treba u prvom redu ostati odgovornost država članica. |
| --- | --- |

(2)

Namjenski financijski program potrošnje još može donijeti dodatnu vrijednost Unije tako da postane mjerilo na razini Unije za sigurno rješavanje tehnoloških problema u razgradnji nuklearnih postrojenja i širenje znanja. Takvu bi financijsku pomoć trebalo pružati na temelju ex ante evaluacije kojom će se utvrditi konkretne potrebe i dokazati dodana vrijednost Unije u cilju potpore razgradnji nuklearnih postrojenja i zbrinjavanja radioaktivnog otpada.
  Ipak, tu financijsku pomoć ne bi trebalo smatrati presedanom za određivanje proračuna namijenjenog budućim aktivnostima razgradnje nuklearnih postrojenja na razini Unije. Inicijativa za provedbu i financiranje razgradnje nuklearnih postrojenja treba u prvom redu ostati odgovornost država članica.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Programom bi se također trebalo
  postići da se znanje o postupku razgradnje proširi Unijom
  jer takve mjere donose najveću dodanu vrijednost Unije i doprinose sigurnosti radnika i građana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Programom bi se također trebalo
  postići da se znanje o postupku razgradnje proširi Unijom
  jer takve mjere donose najveću dodanu vrijednost Unije i doprinose sigurnosti radnika i građana.

| (15) | Programom bi se unutar Unije također trebalo
  osigurati širenje znanja te razmjena najboljih praksi i stečenih iskustava među državama članicama u pogledu
  postupka razgradnje jer takve mjere donose najveću dodanu vrijednost Unije i doprinose sigurnosti radnika i građana
  , kao i zaštiti okoliša
  . |
| --- | --- |

(15)

Programom bi se unutar Unije također trebalo
  osigurati širenje znanja te razmjena najboljih praksi i stečenih iskustava među državama članicama u pogledu
  postupka razgradnje jer takve mjere donose najveću dodanu vrijednost Unije i doprinose sigurnosti radnika i građana
  , kao i zaštiti okoliša
  .

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15.a) | JRC bi trebao predvoditi posebnu inicijativu za strukturiranje prikupljanja, razvoja i širenja znanja u području razgradnje na razini Unije, bez isključivanja međunarodne suradnje. U okviru inicijative trebalo bi uzimati u obzir višedimenzionalne izazove, uključujući istraživanje i inovacije, standardizaciju, regulaciju, osposobljavanje i obrazovanje te industriju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15.a)

JRC bi trebao predvoditi posebnu inicijativu za strukturiranje prikupljanja, razvoja i širenja znanja u području razgradnje na razini Unije, bez isključivanja međunarodne suradnje. U okviru inicijative trebalo bi uzimati u obzir višedimenzionalne izazove, uključujući istraživanje i inovacije, standardizaciju, regulaciju, osposobljavanje i obrazovanje te industriju.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Kako bi postupak bio siguran i maksimalno učinkovit, nuklearna postrojenja obuhvaćena ovom Uredbom trebalo bi razgraditi oslanjajući se na najbolje dostupno tehničko znanje, vodeći pritom računa o vrsti i tehnološkim specifikacijama postrojenja koja se razgrađuju, što je u skladu s najboljom međunarodnom praksom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Kako bi postupak bio siguran i maksimalno učinkovit, nuklearna postrojenja obuhvaćena ovom Uredbom trebalo bi razgraditi oslanjajući se na najbolje dostupno tehničko znanje, vodeći pritom računa o vrsti i tehnološkim specifikacijama postrojenja koja se razgrađuju, što je u skladu s najboljom međunarodnom praksom.

| (16) | Kako bi postupak bio siguran i maksimalno učinkovit, nuklearna postrojenja obuhvaćena ovom Uredbom trebalo bi razgraditi oslanjajući se na najbolje dostupno tehničko znanje,
  uključujući tehničko znanje trećih zemalja,
  vodeći pritom računa o vrsti i tehnološkim specifikacijama postrojenja koja se razgrađuju, što je u skladu s najboljom međunarodnom praksom. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi postupak bio siguran i maksimalno učinkovit, nuklearna postrojenja obuhvaćena ovom Uredbom trebalo bi razgraditi oslanjajući se na najbolje dostupno tehničko znanje,
  uključujući tehničko znanje trećih zemalja,
  vodeći pritom računa o vrsti i tehnološkim specifikacijama postrojenja koja se razgrađuju, što je u skladu s najboljom međunarodnom praksom.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Djelovanja u okviru programa Kozloduj i Bohunice trebalo bi provoditi uz zajednički financijski doprinos Unije i Bugarske, odnosno Unije i Slovačke. Trebalo bi utvrditi prag
  maksimalnog
  sufinanciranja sredstvima Unije u skladu s praksom sufinanciranja koja je uspostavljena prethodnim programima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Djelovanja u okviru programa Kozloduj i Bohunice trebalo bi provoditi uz zajednički financijski doprinos Unije i Bugarske, odnosno Unije i Slovačke. Trebalo bi utvrditi prag
  maksimalnog
  sufinanciranja sredstvima Unije u skladu s praksom sufinanciranja koja je uspostavljena prethodnim programima.

| (20) | Djelovanja u okviru programa Kozloduj i Bohunice trebalo bi provoditi uz zajednički financijski doprinos Unije, Bugarske, i Slovačke. Trebalo bi utvrditi prag
  minimalnog
  sufinanciranja sredstvima Unije u skladu s praksom sufinanciranja koja je uspostavljena prethodnim programima. |
| --- | --- |

(20)

Djelovanja u okviru programa Kozloduj i Bohunice trebalo bi provoditi uz zajednički financijski doprinos Unije, Bugarske, i Slovačke. Trebalo bi utvrditi prag
  minimalnog
  sufinanciranja sredstvima Unije u skladu s praksom sufinanciranja koja je uspostavljena prethodnim programima.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovom se Uredbom utvrđuje namjenski financijski program za razgradnju nuklearnih postrojenja i zbrinjavanje radioaktivnog otpada (dalje u tekstu: „Program”) usmjeren na potrebe utvrđene s obzirom na trenutačno stanje. U razdoblju višegodišnjeg financijskog okvira 2021.–2027.
  program
  će
  biti
  potpora Bugarskoj i Slovačkoj da sigurno razgrade
  svoju prvu generaciju nuklearnih reaktora
  te
  provedbi
  razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada
  Komisijinih vlastitih
  nuklearnih postrojenja na lokacijama Zajedničkog istraživačkog centra (JRC). | Ovom se Uredbom utvrđuje namjenski financijski program za razgradnju nuklearnih postrojenja i zbrinjavanje radioaktivnog otpada (dalje u tekstu: „Program”) usmjeren na potrebe utvrđene s obzirom na trenutačno stanje. U razdoblju višegodišnjeg financijskog okvira 2021.–2027. Programom će se pružati potpora Bugarskoj i Slovačkoj da sigurno razgrade
  svoje nuklearne reaktore koji su preuranjeno zatvoreni,
  te podupirati provedbu razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada nuklearnih postrojenja Komisije na lokacijama Zajedničkog istraživačkog centra (JRC)
  , uz istodobnu zaštitu radnika, osobito od posljedica po zdravlje, i zaštitu građana i okoliša
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom se Uredbom utvrđuje namjenski financijski program za razgradnju nuklearnih postrojenja i zbrinjavanje radioaktivnog otpada (dalje u tekstu: „Program”) usmjeren na potrebe utvrđene s obzirom na trenutačno stanje. U razdoblju višegodišnjeg financijskog okvira 2021.–2027.
  program
  će
  biti
  potpora Bugarskoj i Slovačkoj da sigurno razgrade
  svoju prvu generaciju nuklearnih reaktora
  te
  provedbi
  razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada
  Komisijinih vlastitih
  nuklearnih postrojenja na lokacijama Zajedničkog istraživačkog centra (JRC).

Ovom se Uredbom utvrđuje namjenski financijski program za razgradnju nuklearnih postrojenja i zbrinjavanje radioaktivnog otpada (dalje u tekstu: „Program”) usmjeren na potrebe utvrđene s obzirom na trenutačno stanje. U razdoblju višegodišnjeg financijskog okvira 2021.–2027. Programom će se pružati potpora Bugarskoj i Slovačkoj da sigurno razgrade
  svoje nuklearne reaktore koji su preuranjeno zatvoreni,
  te podupirati provedbu razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada nuklearnih postrojenja Komisije na lokacijama Zajedničkog istraživačkog centra (JRC)
  , uz istodobnu zaštitu radnika, osobito od posljedica po zdravlje, i zaštitu građana i okoliša
  .

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uredbom se utvrđuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., vrste financiranja Europske zajednice za atomsku energiju (dalje u tekstu: „Zajednica”) i pravila tog financiranja. | Uredbom se utvrđuju ciljevi Programa, ukupni proračun za razdoblje 2021. – 2027.
  , uključujući točnu raspodjelu iznosa sredstava među trima programima
  , vrste financiranja Europske zajednice za atomsku energiju (dalje u tekstu: „Zajednica”) i pravila tog financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Uredbom se utvrđuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., vrste financiranja Europske zajednice za atomsku energiju (dalje u tekstu: „Zajednica”) i pravila tog financiranja.

Uredbom se utvrđuju ciljevi Programa, ukupni proračun za razdoblje 2021. – 2027.
  , uključujući točnu raspodjelu iznosa sredstava među trima programima
  , vrste financiranja Europske zajednice za atomsku energiju (dalje u tekstu: „Zajednica”) i pravila tog financiranja.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „plan razgradnje” znači dokument koji sadržava detaljne informacije o predloženoj razgradnji i obuhvaća: odabranu strategiju razgradnje, vremenski raspored, vrstu i slijed aktivnosti razgradnje, primijenjenu strategiju zbrinjavanja otpada, uključujući odobrenje, predloženo krajnje stanje; skladištenje i odlaganje otpada nastalog tijekom razgradnje; datum početka i završetka razgradnje; procjenu troškova za završetak razgradnje te ciljeve, očekivane rezultate, ključne etape, ciljne datume i odgovarajuće ključne pokazatelje uspješnosti, uključujući pokazatelje koji se temelje na ostvarenoj vrijednosti. Plan sastavlja nositelj odobrenja za nuklearno postrojenje i odražava se u višegodišnjim programima rada za Program; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

„plan razgradnje” znači dokument koji sadržava detaljne informacije o predloženoj razgradnji i obuhvaća: odabranu strategiju razgradnje, vremenski raspored, vrstu i slijed aktivnosti razgradnje, primijenjenu strategiju zbrinjavanja otpada, uključujući odobrenje, predloženo krajnje stanje; skladištenje i odlaganje otpada nastalog tijekom razgradnje; datum početka i završetka razgradnje; procjenu troškova za završetak razgradnje te ciljeve, očekivane rezultate, ključne etape, ciljne datume i odgovarajuće ključne pokazatelje uspješnosti, uključujući pokazatelje koji se temelje na ostvarenoj vrijednosti. Plan sastavlja nositelj odobrenja za nuklearno postrojenje i odražava se u višegodišnjim programima rada za Program;

| (2) | „plan razgradnje” znači dokument koji sadržava detaljne informacije o predloženoj razgradnji i obuhvaća: odabranu strategiju razgradnje, vremenski raspored, vrstu i slijed aktivnosti razgradnje, primijenjenu strategiju zbrinjavanja otpada, uključujući odobrenje,
  i program zaštite radnika;
  predloženo krajnje stanje; skladištenje i odlaganje otpada nastalog tijekom razgradnje; datum početka i završetka razgradnje; procjenu troškova za završetak razgradnje te ciljeve, očekivane rezultate, ključne etape, ciljne datume i odgovarajuće ključne pokazatelje uspješnosti, uključujući pokazatelje koji se temelje na ostvarenoj vrijednosti. Plan sastavlja nositelj odobrenja za nuklearno postrojenje i odražava se u višegodišnjim programima rada za Program; |
| --- | --- |

(2)

„plan razgradnje” znači dokument koji sadržava detaljne informacije o predloženoj razgradnji i obuhvaća: odabranu strategiju razgradnje, vremenski raspored, vrstu i slijed aktivnosti razgradnje, primijenjenu strategiju zbrinjavanja otpada, uključujući odobrenje,
  i program zaštite radnika;
  predloženo krajnje stanje; skladištenje i odlaganje otpada nastalog tijekom razgradnje; datum početka i završetka razgradnje; procjenu troškova za završetak razgradnje te ciljeve, očekivane rezultate, ključne etape, ciljne datume i odgovarajuće ključne pokazatelje uspješnosti, uključujući pokazatelje koji se temelje na ostvarenoj vrijednosti. Plan sastavlja nositelj odobrenja za nuklearno postrojenje i odražava se u višegodišnjim programima rada za Program;

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | „treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Na temelju postojećih potreba za razdoblje 2021.–2027. Programom se, konkretno, nastoji pomoći Bugarskoj i Slovačkoj pri provedbi programa Kozloduj, odnosno Bohunice, osobito kad je riječ o radiološkoj sigurnosti, te poduprijeti program za razgradnju i zbrinjavanje otpada na lokacijama JRC-a, a istodobno osigurati da tako stečeno znanje
  o razgradnji
  nuklearnih postrojenja
  dobiju sve države članice EU-a
  . | Na temelju postojećih potreba za razdoblje 2021.–2027. Programom se, konkretno, nastoji pomoći Bugarskoj i Slovačkoj pri provedbi programa Kozloduj, odnosno Bohunice, osobito kad je riječ o radiološkoj sigurnosti, te poduprijeti program za razgradnju i zbrinjavanje otpada na lokacijama JRC-a, a istodobno osigurati da tako stečeno znanje
  i najbolje prakse koji se tiču razgradnje
  nuklearnih postrojenja
  te zbrinjavanja radioaktivnog otpada šire i razmjenjuju među svim državama članicama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Na temelju postojećih potreba za razdoblje 2021.–2027. Programom se, konkretno, nastoji pomoći Bugarskoj i Slovačkoj pri provedbi programa Kozloduj, odnosno Bohunice, osobito kad je riječ o radiološkoj sigurnosti, te poduprijeti program za razgradnju i zbrinjavanje otpada na lokacijama JRC-a, a istodobno osigurati da tako stečeno znanje
  o razgradnji
  nuklearnih postrojenja
  dobiju sve države članice EU-a
  .

Na temelju postojećih potreba za razdoblje 2021.–2027. Programom se, konkretno, nastoji pomoći Bugarskoj i Slovačkoj pri provedbi programa Kozloduj, odnosno Bohunice, osobito kad je riječ o radiološkoj sigurnosti, te poduprijeti program za razgradnju i zbrinjavanje otpada na lokacijama JRC-a, a istodobno osigurati da tako stečeno znanje
  i najbolje prakse koji se tiču razgradnje
  nuklearnih postrojenja
  te zbrinjavanja radioaktivnog otpada šire i razmjenjuju među svim državama članicama
  .

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – podstavak 2. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | uspostaviti veze i komunikaciju među dionicima Unije u području razgradnje nuklearnih postrojenja u cilju mogućih sinergija na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

uspostaviti veze i komunikaciju među dionicima Unije u području razgradnje nuklearnih postrojenja u cilju mogućih sinergija na razini Unije.

| (c) | uspostaviti veze i komunikaciju među dionicima Unije
  , osobito u industriji,
  na području razgradnje nuklearnih postrojenja te
  upravljanja i zbrinjavanja radioaktivnog otpada kako bi se osiguralo širenje znanja i razmjena iskustava
  na
  svim relevantnim područjima, kao što su istraživanje i inovacije, regulacija, osposobljavanje te
  kako bi se na razini Unije razvile moguće sinergije. |
| --- | --- |

(c)

uspostaviti veze i komunikaciju među dionicima Unije
  , osobito u industriji,
  na području razgradnje nuklearnih postrojenja te
  upravljanja i zbrinjavanja radioaktivnog otpada kako bi se osiguralo širenje znanja i razmjena iskustava
  na
  svim relevantnim područjima, kao što su istraživanje i inovacije, regulacija, osposobljavanje te
  kako bi se na razini Unije razvile moguće sinergije.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Indikativna
  raspodjela iznosa iz stavka 1.: | 2.   Raspodjela iznosa iz stavka 1.: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   
  Indikativna
  raspodjela iznosa iz stavka 1.:

2.   Raspodjela iznosa iz stavka 1.:

Amandman 13

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Iz Programa se mogu financirati prihvatljivi troškovi djelovanja
  do najviše
  stope utvrđene u prilozima I. i II.
  Najviša
  stopa sufinanciranja sredstvima Unije primjenjiva u okviru programa Kozloduj ili programa Bohunice ne smije biti
  viša
  od 50 %. Preostalo sufinanciranje osigurava Bugarska odnosno Slovačka. | Iz Programa se mogu financirati prihvatljivi troškovi određene akcije utvrđeni u prilozima I. i II.
  Najniža
  stopa sufinanciranja sredstvima Unije primjenjiva u okviru programa Kozloduj ili programa Bohunice ne smije biti manja od 50 %. Preostalo sufinanciranje osigurava Bugarska odnosno Slovačka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Iz Programa se mogu financirati prihvatljivi troškovi djelovanja
  do najviše
  stope utvrđene u prilozima I. i II.
  Najviša
  stopa sufinanciranja sredstvima Unije primjenjiva u okviru programa Kozloduj ili programa Bohunice ne smije biti
  viša
  od 50 %. Preostalo sufinanciranje osigurava Bugarska odnosno Slovačka.

do najviše

Najviša

viša

Iz Programa se mogu financirati prihvatljivi troškovi određene akcije utvrđeni u prilozima I. i II.
  Najniža
  stopa sufinanciranja sredstvima Unije primjenjiva u okviru programa Kozloduj ili programa Bohunice ne smije biti manja od 50 %. Preostalo sufinanciranje osigurava Bugarska odnosno Slovačka.

Najniža

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2.

Prilog I. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Projekti i aktivnosti koji se financiraju u razdoblju 2021.–2027. podliježu
  najvišoj
  stopi sufinanciranja
  EU-a
  od 50 %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Projekti i aktivnosti koji se financiraju u razdoblju 2021.–2027. podliježu
  najvišoj
  stopi sufinanciranja
  EU-a
  od 50 %.

najvišoj

EU-a

| 2. | Projekti i aktivnosti koji se financiraju u razdoblju 2021. – 2027. podliježu
  najnižoj
  stopi sufinanciranja
  Unije
  od 50 %. |
| --- | --- |

2.

Projekti i aktivnosti koji se financiraju u razdoblju 2021. – 2027. podliježu
  najnižoj
  stopi sufinanciranja
  Unije
  od 50 %.

najnižoj

Unije

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – točka 2.

Prilog II. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Projekti i aktivnosti koji se financiraju u razdoblju 2021.–2027. podliježu
  najvišoj
  stopi sufinanciranja EU-a od 50 %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Projekti i aktivnosti koji se financiraju u razdoblju 2021.–2027. podliježu
  najvišoj
  stopi sufinanciranja EU-a od 50 %.

najvišoj

| 2. | Projekti i aktivnosti koji se financiraju u razdoblju 2021. – 2027. podliježu
  najnižoj
  stopi sufinanciranja
  Unije
  od 50 %. |
| --- | --- |

2.

Projekti i aktivnosti koji se financiraju u razdoblju 2021. – 2027. podliježu
  najnižoj
  stopi sufinanciranja
  Unije
  od 50 %.

najnižoj

Unije

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/500 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/500

---

P8_TA(2019)0026

Uspostava programa InvestEU ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak prvo čitanje)

(2020/C 411/45)

[Amandman 1, osim ako nije drugačije naznačeno]

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*1)

na Prijedlog Komisije

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o uspostavi programa InvestEU

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 173. i članak 175. stavak treći,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (-1) | Europski fond za strateška ulaganja pokazao se vrijednim alatom za mobilizaciju privatnih ulaganja putem uporabe jamstva EU-a i vlastitih sredstava Grupacije EIB. |
| --- | --- |

(-1)

Europski fond za strateška ulaganja pokazao se vrijednim alatom za mobilizaciju privatnih ulaganja putem uporabe jamstva EU-a i vlastitih sredstava Grupacije EIB.

| (1) | Aktivnosti ulaganja u infrastrukturu u Uniji 2016. bile su oko 20 % niže od stopa ulaganja prije globalne financijske krize, tj. iznosile su 1,8 % BDP-a EU-a u odnosu na 2,2 % 2009. Stoga, iako se udio ulaganja u BDP-u zamjetno oporavio, još je ispod razine koja se može očekivati u razdoblju snažnog oporavka i nije dovoljan da nadoknadi godine nedovoljne razine ulaganja. Štoviše, u kontekstu tehnoloških promjena i globalne konkurentnosti postojeće razine i predviđanja
  javnih i privatnih
  ulaganja ne mogu zadovoljiti potrebe Unije za strukturnim ulaganjima za
  održivi dugoročni rast
  , među ostalim u inovacije, vještine, infrastrukturu, mala i srednja poduzeća („MSP”), niti omogućiti suočavanje s ključnim društvenim izazovima, kao što su održivost ili starenje stanovništva. Stoga je potrebna kontinuirana potpora za uklanjanje tržišnih nedostataka i rješavanje problema neoptimalne razine ulaganja kako bi se smanjio nedostatak ulaganja u ciljne sektore i ostvarili ciljevi politika Unije. |
| --- | --- |

(1)

Aktivnosti ulaganja u infrastrukturu u Uniji 2016. bile su oko 20 % niže od stopa ulaganja prije globalne financijske krize, tj. iznosile su 1,8 % BDP-a EU-a u odnosu na 2,2 % 2009. Stoga, iako se udio ulaganja u BDP-u zamjetno oporavio, još je ispod razine koja se može očekivati u razdoblju snažnog oporavka i nije dovoljan da nadoknadi godine nedovoljne razine ulaganja. Štoviše, u kontekstu tehnoloških promjena i globalne konkurentnosti postojeće razine i predviđanja
  javnih i privatnih
  ulaganja ne mogu zadovoljiti potrebe Unije za strukturnim ulaganjima za
  održivi dugoročni rast
  , među ostalim u inovacije, vještine, infrastrukturu, mala i srednja poduzeća („MSP”), niti omogućiti suočavanje s ključnim društvenim izazovima, kao što su održivost ili starenje stanovništva. Stoga je potrebna kontinuirana potpora za uklanjanje tržišnih nedostataka i rješavanje problema neoptimalne razine ulaganja kako bi se smanjio nedostatak ulaganja u ciljne sektore i ostvarili ciljevi politika Unije.

| (2) | U evaluacijama je istaknuto da je raznolikost financijskih instrumenata provedenih na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. uzrokovala određena preklapanja. Ta je raznolikost uzrokovala složenost posrednicima i krajnjim primateljima koji su se suočavali s različitim pravilima o prihvatljivosti i izvješćivanju. Nepostojanje usklađenih pravila otežalo je kombiniranje sredstava iz nekoliko fondova Unije, iako bi takvo kombiniranje koristilo projektima kojima su potrebne razne vrste financiranja. Stoga bi trebalo osnovati jedinstveni fond InvestEU kako bi se krajnjim primateljima pružila učinkovitija potpora integriranjem i pojednostavnjivanjem financijske ponude u okviru jedinstvenog sustava proračunskih jamstava, čime bi se poboljšao učinak intervencija Unije i istodobno smanjio trošak za proračun Unije. |
| --- | --- |

(2)

U evaluacijama je istaknuto da je raznolikost financijskih instrumenata provedenih na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. uzrokovala određena preklapanja. Ta je raznolikost uzrokovala složenost posrednicima i krajnjim primateljima koji su se suočavali s različitim pravilima o prihvatljivosti i izvješćivanju. Nepostojanje usklađenih pravila otežalo je kombiniranje sredstava iz nekoliko fondova Unije, iako bi takvo kombiniranje koristilo projektima kojima su potrebne razne vrste financiranja. Stoga bi trebalo osnovati jedinstveni fond InvestEU kako bi se krajnjim primateljima pružila učinkovitija potpora integriranjem i pojednostavnjivanjem financijske ponude u okviru jedinstvenog sustava proračunskih jamstava, čime bi se poboljšao učinak intervencija Unije i istodobno smanjio trošak za proračun Unije.

| (3) | Posljednjih godina Unija je donijela ambiciozne strategije za dovršetak jedinstvenog tržišta i poticanje održivog
  i uključivog
  rasta i zapošljavanja kao što su
  strategija Europa 2020.,
  unija tržišta kapitala, strategija jedinstvenog digitalnog tržišta,
  Europska agenda za kulturu,
  paket „Čista energija za sve Europljane”, akcijski plan Unije za kružno gospodarstvo, strategija za mobilnost s niskom razinom emisije te ▌svemirska strategija za Europu
  i Europski stup socijalnih prava
  . U okviru fonda InvestEU trebalo bi iskoristiti i ojačati sinergije međusobno poticajnih strategija pružanjem potpore ulaganjima i pristupu financiranju. |
| --- | --- |

(3)

Posljednjih godina Unija je donijela ambiciozne strategije za dovršetak jedinstvenog tržišta i poticanje održivog
  i uključivog
  rasta i zapošljavanja kao što su
  strategija Europa 2020.,
  unija tržišta kapitala, strategija jedinstvenog digitalnog tržišta,
  Europska agenda za kulturu,
  paket „Čista energija za sve Europljane”, akcijski plan Unije za kružno gospodarstvo, strategija za mobilnost s niskom razinom emisije te ▌svemirska strategija za Europu
  i Europski stup socijalnih prava
  . U okviru fonda InvestEU trebalo bi iskoristiti i ojačati sinergije međusobno poticajnih strategija pružanjem potpore ulaganjima i pristupu financiranju.

| (4) | Na razini Unije, europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika predstavlja okvir za određivanje prioriteta nacionalnih reformi i praćenje njihove provedbe. Države članice
  u suradnji s lokalnim i regionalnim nadležnim tijelima
  izrađuju vlastite nacionalne višegodišnje strategije ulaganja kojima se ti prioriteti reformi podupiru. Strategije bi trebale biti predstavljene zajedno s godišnjim nacionalnim programima reformi kako bi se okvirno definirali i koordinirali prioritetni projekti ulaganja kojima će se pružiti potpora u obliku nacionalnog financiranja ili financiranja Unije, ili oboje. Trebale bi poslužiti i za dosljedno korištenje sredstava EU-a i kako bi se povećala dodana vrijednost financijske potpore, posebno iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, europske funkcije stabilizacije ulaganja i fonda InvestEU, ovisno o slučaju. |
| --- | --- |

(4)

Na razini Unije, europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika predstavlja okvir za određivanje prioriteta nacionalnih reformi i praćenje njihove provedbe. Države članice
  u suradnji s lokalnim i regionalnim nadležnim tijelima
  izrađuju vlastite nacionalne višegodišnje strategije ulaganja kojima se ti prioriteti reformi podupiru. Strategije bi trebale biti predstavljene zajedno s godišnjim nacionalnim programima reformi kako bi se okvirno definirali i koordinirali prioritetni projekti ulaganja kojima će se pružiti potpora u obliku nacionalnog financiranja ili financiranja Unije, ili oboje. Trebale bi poslužiti i za dosljedno korištenje sredstava EU-a i kako bi se povećala dodana vrijednost financijske potpore, posebno iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, europske funkcije stabilizacije ulaganja i fonda InvestEU, ovisno o slučaju.

| (5) | Fond InvestEU trebao bi pridonijeti poboljšanju konkurentnosti
  i socioekonomskoj konvergenciji
  Unije, među ostalim u području inovacija▌, digitalizacije, učinkovite uporabe resursa u skladu s kružnim gospodarstvom, održivosti
  i uključivosti
  gospodarskog rasta
  i
  socijalne otpornosti Unije ▌te integracije Unijinih tržišta kapitala, uključujući rješenja kojima će se riješiti problem njihove rascjepkanosti te diversificirati izvori financiranja za poduzeća Unije.
  Time bi se gospodarstvo i financijski sustav Unije učinili otpornijima te bi se povećala sposobnost Unije da reagira na cikličke padove.
  U tu bi svrhu trebalo
  fondom InvestEU
  podupirati projekte koji su tehnički▌, ekonomski i socijalno održivi uspostavom okvira za uporabu dužničkih i vlasničkih instrumenata te instrumenata podjele rizika osiguranih jamstvom iz proračuna Unije i 
  prema potrebi financijskim
  doprinosima partnera u provedbi. Trebao bi se temeljiti na potražnji te bi potpora u okviru fonda InvestEU trebala istovremeno biti usmjerena na
  ostvarivanje strateških, dugoročnih koristi u ključnim područjima politike Unije koja se inače ne bi financirala ili bi bila nedostatno financirana te time
  pridonijeti ostvarivanju ciljeva politika Unije. |
| --- | --- |

(5)

Fond InvestEU trebao bi pridonijeti poboljšanju konkurentnosti
  i socioekonomskoj konvergenciji
  Unije, među ostalim u području inovacija▌, digitalizacije, učinkovite uporabe resursa u skladu s kružnim gospodarstvom, održivosti
  i uključivosti
  gospodarskog rasta
  i
  socijalne otpornosti Unije ▌te integracije Unijinih tržišta kapitala, uključujući rješenja kojima će se riješiti problem njihove rascjepkanosti te diversificirati izvori financiranja za poduzeća Unije.
  Time bi se gospodarstvo i financijski sustav Unije učinili otpornijima te bi se povećala sposobnost Unije da reagira na cikličke padove.
  U tu bi svrhu trebalo
  fondom InvestEU
  podupirati projekte koji su tehnički▌, ekonomski i socijalno održivi uspostavom okvira za uporabu dužničkih i vlasničkih instrumenata te instrumenata podjele rizika osiguranih jamstvom iz proračuna Unije i 
  prema potrebi financijskim
  doprinosima partnera u provedbi. Trebao bi se temeljiti na potražnji te bi potpora u okviru fonda InvestEU trebala istovremeno biti usmjerena na
  ostvarivanje strateških, dugoročnih koristi u ključnim područjima politike Unije koja se inače ne bi financirala ili bi bila nedostatno financirana te time
  pridonijeti ostvarivanju ciljeva politika Unije.

| (5a) | Komisija i partneri u provedbi trebaju zajamčiti da se programom InvestEU iskorištavaju sve komplementarnosti i sinergije u pogledu financiranja bespovratnim sredstvima i druga djelovanja u okviru područja politika za koje pruža potporu, u skladu s ciljevima drugih programa Unije, kao što su Obzor Europa, Instrument za povezivanje Europe, program Digitalna Europa, program jedinstvenog tržišta, europski svemirski program, Europski socijalni fond+, Kreativna Europa te program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE). |
| --- | --- |

(5a)

Komisija i partneri u provedbi trebaju zajamčiti da se programom InvestEU iskorištavaju sve komplementarnosti i sinergije u pogledu financiranja bespovratnim sredstvima i druga djelovanja u okviru područja politika za koje pruža potporu, u skladu s ciljevima drugih programa Unije, kao što su Obzor Europa, Instrument za povezivanje Europe, program Digitalna Europa, program jedinstvenog tržišta, europski svemirski program, Europski socijalni fond+, Kreativna Europa te program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE).

| (5b) | Kulturni i kreativni sektori spadaju među otporne i brzo rastuće gospodarske sektore u Uniji koji od intelektualnog vlasništva i kreativnosti pojedinca stvaraju i gospodarsku i kulturnu vrijednost. Međutim, zbog nematerijalne prirode njihove imovine ograničen im je pristup privatnom financiranju, što je ključno za ulaganja, rast i konkurentnost na međunarodnoj razini. Namjenskim jamstvenim instrumentom uspostavljenim u okviru programa Kreativna Europa uspješno su ojačani financijski kapaciteti i konkurentnost poduzeća u kulturnim i kreativnim sektorima. Stoga bi se u okviru programa InvestEU trebao nastaviti olakšavati pristup financiranju za MSP-ove iz kulturnih i kreativnih sektora. |
| --- | --- |

(5b)

Kulturni i kreativni sektori spadaju među otporne i brzo rastuće gospodarske sektore u Uniji koji od intelektualnog vlasništva i kreativnosti pojedinca stvaraju i gospodarsku i kulturnu vrijednost. Međutim, zbog nematerijalne prirode njihove imovine ograničen im je pristup privatnom financiranju, što je ključno za ulaganja, rast i konkurentnost na međunarodnoj razini. Namjenskim jamstvenim instrumentom uspostavljenim u okviru programa Kreativna Europa uspješno su ojačani financijski kapaciteti i konkurentnost poduzeća u kulturnim i kreativnim sektorima. Stoga bi se u okviru programa InvestEU trebao nastaviti olakšavati pristup financiranju za MSP-ove iz kulturnih i kreativnih sektora.

| (6) | Fond InvestEU trebao bi biti potpora ulaganjima u materijalnu i nematerijalnu imovinu,
  uključujući kulturno nasljeđe,
  u cilju poticanja
  održivog i uključivog
  rasta, ulaganja i zapošljavanja i tako pridonijeti poboljšanju blagostanja i ravnopravnijoj raspodjeli dohotka
  te većoj ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u Uniji. Projekti financirani u okviru fonda InvestEU trebaju zadovoljiti socijalne i okolišne standarde Unije, kao što su poštovanje prava radnika i klimatski prihvatljiva potrošnja energije te upravljanje otpadom.
  Intervencije u okviru fonda InvestEU trebale bi nadopunjavati potporu Unije koja se pruža u obliku bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(6)

Fond InvestEU trebao bi biti potpora ulaganjima u materijalnu i nematerijalnu imovinu,
  uključujući kulturno nasljeđe,
  u cilju poticanja
  održivog i uključivog
  rasta, ulaganja i zapošljavanja i tako pridonijeti poboljšanju blagostanja i ravnopravnijoj raspodjeli dohotka
  te većoj ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u Uniji. Projekti financirani u okviru fonda InvestEU trebaju zadovoljiti socijalne i okolišne standarde Unije, kao što su poštovanje prava radnika i klimatski prihvatljiva potrošnja energije te upravljanje otpadom.
  Intervencije u okviru fonda InvestEU trebale bi nadopunjavati potporu Unije koja se pruža u obliku bespovratnih sredstava.

| (7) | Unija je podržala ciljeve utvrđene u Programu Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i njegove ciljeve održivog razvoja te Pariški sporazum iz 2015., kao i Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015.–2030. Kako bi se ostvarili dogovoreni ciljevi, uključujući one koji su dio politika okoliša Unije, djelovanje u cilju održivog razvoja treba znatno povećati. Stoga bi načela održivog razvoja
  i sigurnosti
  trebala
  biti temelj
  uspostave fonda InvestEU
  te se ulaganja povezana s fosilnim gorivima ne bi trebala podupirati osim ako to nije opravdano time da ona doprinose ciljevima energetske unije. |
| --- | --- |

(7)

Unija je podržala ciljeve utvrđene u Programu Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i njegove ciljeve održivog razvoja te Pariški sporazum iz 2015., kao i Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015.–2030. Kako bi se ostvarili dogovoreni ciljevi, uključujući one koji su dio politika okoliša Unije, djelovanje u cilju održivog razvoja treba znatno povećati. Stoga bi načela održivog razvoja
  i sigurnosti
  trebala
  biti temelj
  uspostave fonda InvestEU
  te se ulaganja povezana s fosilnim gorivima ne bi trebala podupirati osim ako to nije opravdano time da ona doprinose ciljevima energetske unije.

| (8) | Program InvestEU trebao bi pridonijeti izgradnji održivog sustava financiranja u Uniji kojim se podupire preusmjeravanje privatnog kapitala u 
  socijalna i
  održiva ulaganja u skladu s ciljevima navedenima u Akcijskom planu Komisije o financiranju održivog rasta (4). |
| --- | --- |

(8)

Program InvestEU trebao bi pridonijeti izgradnji održivog sustava financiranja u Uniji kojim se podupire preusmjeravanje privatnog kapitala u 
  socijalna i
  održiva ulaganja u skladu s ciljevima navedenima u Akcijskom planu Komisije o financiranju održivog rasta (4).

| (8a) | U okviru poticanja dugoročnog financiranja i održivog rasta, trebale bi se poduprijeti strategije dugoročnih ulaganja osiguravajućih društava putem revizije uvjeta solventnosti u pogledu doprinosa namijenjenih financiranju projekata ulaganja osiguranih jamstvom EU-a u okviru programa InvestEU. Kako bi se uskladili poticaji osiguravatelja s ciljem Unije u pogledu dugoročnog održivog rasta i otklonila prepreka ulaganjima u okviru programa InvestEU, Komisija bi trebala uzeti u obzir tu reviziju kao dio revizije iz članka 77.f stavka 3. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (1a)
  . |
| --- | --- |

(8a)

U okviru poticanja dugoročnog financiranja i održivog rasta, trebale bi se poduprijeti strategije dugoročnih ulaganja osiguravajućih društava putem revizije uvjeta solventnosti u pogledu doprinosa namijenjenih financiranju projekata ulaganja osiguranih jamstvom EU-a u okviru programa InvestEU. Kako bi se uskladili poticaji osiguravatelja s ciljem Unije u pogledu dugoročnog održivog rasta i otklonila prepreka ulaganjima u okviru programa InvestEU, Komisija bi trebala uzeti u obzir tu reviziju kao dio revizije iz članka 77.f stavka 3. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (1a)
  .

| (9) | Kako bi se uzela u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, program InvestEU pridonijet će uključivanju mjera u području klime i ostvarivanju ukupne ciljne vrijednosti od 25 % za rashode iz proračuna Unije namijenjene klimatskim ciljevima
  tijekom VFO-a za razdoblje 2021.–2027. te godišnjeg cilja od 30 % što je ranije moguće, a najkasnije do 2027. godine.
  Djelovanjima u okviru programa InvestEU kojima se pridonosi ostvarivanju klimatskih ciljeva trebalo bi biti namijenjeno
  najmanje 40 %
  cjelokupne financijske omotnice programa InvestEU. Relevantno djelovanje utvrdit će se tijekom izrade i provedbe programa InvestEU te ponovno ocijeniti u kontekstu odgovarajućih evaluacija i postupaka preispitivanja. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se uzela u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, program InvestEU pridonijet će uključivanju mjera u području klime i ostvarivanju ukupne ciljne vrijednosti od 25 % za rashode iz proračuna Unije namijenjene klimatskim ciljevima
  tijekom VFO-a za razdoblje 2021.–2027. te godišnjeg cilja od 30 % što je ranije moguće, a najkasnije do 2027. godine.
  Djelovanjima u okviru programa InvestEU kojima se pridonosi ostvarivanju klimatskih ciljeva trebalo bi biti namijenjeno
  najmanje 40 %
  cjelokupne financijske omotnice programa InvestEU. Relevantno djelovanje utvrdit će se tijekom izrade i provedbe programa InvestEU te ponovno ocijeniti u kontekstu odgovarajućih evaluacija i postupaka preispitivanja.

| (10) | Doprinos fonda InvestEU ostvarenju ciljne vrijednosti u području klime
  i sektorskih ciljnih vrijednosti uvrštenih u okvir klimatske i energetske politike do 2030.
  pratit će se s pomoću sustava EU-a za praćenje klimatske politike koji je Komisija izradila u suradnji s partnerima u provedbi i odgovarajućom primjenom kriterija utvrđenih [Uredbom o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (5)] kako bi se odredilo je li gospodarska aktivnost okolišno održiva.
  Programom InvestEU također se treba pridonijeti provedbi drugih dimenzija ciljeva održivog razvoja (SDG). |
| --- | --- |

(10)

Doprinos fonda InvestEU ostvarenju ciljne vrijednosti u području klime
  i sektorskih ciljnih vrijednosti uvrštenih u okvir klimatske i energetske politike do 2030.
  pratit će se s pomoću sustava EU-a za praćenje klimatske politike koji je Komisija izradila u suradnji s partnerima u provedbi i odgovarajućom primjenom kriterija utvrđenih [Uredbom o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (5)] kako bi se odredilo je li gospodarska aktivnost okolišno održiva.
  Programom InvestEU također se treba pridonijeti provedbi drugih dimenzija ciljeva održivog razvoja (SDG).

| (11) | Prema Izvješću o globalnim rizicima 2018. Svjetskog ekonomskog foruma, pola od deset najkritičnijih rizika koji prijete globalnom gospodarstvu tiču se okoliša. Ti rizici obuhvaćaju zagađenje zraka, tla,
  kopnenih
  voda
  i oceana
  , ekstremne vremenske uvjete, gubitke u biološkoj raznolikosti i neuspjehe u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima. Načela zaštite okoliša sastavni su dio Ugovora i mnogih politika Unije. Stoga bi se uključivanje okolišnih ciljeva trebalo poticati u operacijama povezanima s fondom InvestEU. Trebalo bi u pripremu i provedbu ulaganja integrirati zaštitu okoliša te povezano sprečavanje rizika i upravljanje njime. Osim toga, EU bi trebao pratiti svoje rashode koji se odnose na biološku raznolikost i kontrolu onečišćenja zraka kako bi ispunio obveze izvješćivanja na temelju Konvencije o biološkoj raznolikosti i Direktive (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Ulaganja namijenjena ostvarivanju ciljeva u pogledu okolišne održivosti trebala bi se stoga pratiti primjenom zajedničkih metodologija usklađenih s metodologijom koja je izrađena u okviru drugih programa Unije koji se odnose na upravljanje klimom, biološkom raznolikošću i onečišćenjem zraka kako bi se omogućilo ocjenjivanje pojedinačnog i kombiniranog učinka ulaganja na ključne sastavnice prirodnog kapitala, uključujući zrak, vodu, tlo i biološku raznolikost. |
| --- | --- |

(11)

Prema Izvješću o globalnim rizicima 2018. Svjetskog ekonomskog foruma, pola od deset najkritičnijih rizika koji prijete globalnom gospodarstvu tiču se okoliša. Ti rizici obuhvaćaju zagađenje zraka, tla,
  kopnenih
  voda
  i oceana
  , ekstremne vremenske uvjete, gubitke u biološkoj raznolikosti i neuspjehe u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima. Načela zaštite okoliša sastavni su dio Ugovora i mnogih politika Unije. Stoga bi se uključivanje okolišnih ciljeva trebalo poticati u operacijama povezanima s fondom InvestEU. Trebalo bi u pripremu i provedbu ulaganja integrirati zaštitu okoliša te povezano sprečavanje rizika i upravljanje njime. Osim toga, EU bi trebao pratiti svoje rashode koji se odnose na biološku raznolikost i kontrolu onečišćenja zraka kako bi ispunio obveze izvješćivanja na temelju Konvencije o biološkoj raznolikosti i Direktive (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Ulaganja namijenjena ostvarivanju ciljeva u pogledu okolišne održivosti trebala bi se stoga pratiti primjenom zajedničkih metodologija usklađenih s metodologijom koja je izrađena u okviru drugih programa Unije koji se odnose na upravljanje klimom, biološkom raznolikošću i onečišćenjem zraka kako bi se omogućilo ocjenjivanje pojedinačnog i kombiniranog učinka ulaganja na ključne sastavnice prirodnog kapitala, uključujući zrak, vodu, tlo i biološku raznolikost.

| (12) | Projekti ulaganja koji primaju znatnu potporu Unije, posebno u području infrastrukture, trebali bi podlijegati provjeri održivosti u skladu sa smjernicama koje bi Komisija trebala izraditi u 
  bliskoj
  suradnji s partnerima u provedbi u okviru programa InvestEU
  nakon provedbe otvorenog javnog savjetovanja
  i odgovarajućom primjenom kriterija utvrđenih [Uredbom o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja] kako bi se odredilo je li gospodarska aktivnost okolišno održiva i usklađena sa smjernicama izrađenima za druge programe Unije.
  U skladu s načelom proporcionalnosti,
  te bi smjernice trebale sadržavati odgovarajuće odredbe kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje,
  a projekti ispod određene veličine utvrđene u
  smjernicama
  trebali bi se isključiti iz provjere održivosti. |
| --- | --- |

(12)

Projekti ulaganja koji primaju znatnu potporu Unije, posebno u području infrastrukture, trebali bi podlijegati provjeri održivosti u skladu sa smjernicama koje bi Komisija trebala izraditi u 
  bliskoj
  suradnji s partnerima u provedbi u okviru programa InvestEU
  nakon provedbe otvorenog javnog savjetovanja
  i odgovarajućom primjenom kriterija utvrđenih [Uredbom o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja] kako bi se odredilo je li gospodarska aktivnost okolišno održiva i usklađena sa smjernicama izrađenima za druge programe Unije.
  U skladu s načelom proporcionalnosti,
  te bi smjernice trebale sadržavati odgovarajuće odredbe kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje,
  a projekti ispod određene veličine utvrđene u
  smjernicama
  trebali bi se isključiti iz provjere održivosti.

| (13) | Niske stope ulaganja u infrastrukturu u Uniji tijekom financijske krize umanjile su kapacitete Unije za poticanje održivog rasta, konkurentnosti i konvergencije. Ulaganja u europsku infrastrukturu,
  osobito u pogledu međusobne povezanosti i energetske učinkovitosti i stvaranja jedinstvenog europskog prometnog prostora,
  ključna su za postizanje ciljeva održivosti Unije, uključujući
  obveze Unije u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja te
  energetske i klimatske ciljeve za 2030. Stoga bi potpora iz fonda InvestEU trebala biti usmjerena na ulaganja u promet, energetiku, uključujući energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije, mjere u području okoliša i klime te pomorsku i digitalnu infrastrukturu
  dajući potporu, primjerice, razvoju i širenju pametnih prometnih sustava. U okviru programa InvestEU prednost bi trebalo dati područjima u koja se nedovoljno ulaže i u kojima su potrebna dodatna ulaganja, uključujući održivu energetsku učinkovitost mobilnosti, te mjere kojima se doprinosi ostvarivanju dugoročnih klimatskih i energetskih ciljeva za razdoblje do 2030. godine.
  Kako bi se maksimalno povećao učinak i dodana vrijednost financijske potpore Unije, primjereno je promicati jednostavnije postupke ulaganja koji omogućuju vidljivost portfelja projekata
  i maksimalno povećavaju sinergije
  relevantnih programa Unije
  u području prometa, energetike i digitalizacije.
  Imajući u vidu prijetnje sigurnosti, u projektima ulaganja koji primaju potporu Unije trebalo bi uzeti u obzir načela zaštite građana na javnim mjestima. To bi trebala biti nadopuna nastojanjima u okviru drugih fondova Unije, kao što je Europski fond za regionalni razvoj kojim se pruža potpora sigurnosnim aspektima ulaganja u javna mjesta, promet, energetiku i drugu ključnu infrastrukturu. |
| --- | --- |

(13)

Niske stope ulaganja u infrastrukturu u Uniji tijekom financijske krize umanjile su kapacitete Unije za poticanje održivog rasta, konkurentnosti i konvergencije. Ulaganja u europsku infrastrukturu,
  osobito u pogledu međusobne povezanosti i energetske učinkovitosti i stvaranja jedinstvenog europskog prometnog prostora,
  ključna su za postizanje ciljeva održivosti Unije, uključujući
  obveze Unije u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja te
  energetske i klimatske ciljeve za 2030. Stoga bi potpora iz fonda InvestEU trebala biti usmjerena na ulaganja u promet, energetiku, uključujući energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije, mjere u području okoliša i klime te pomorsku i digitalnu infrastrukturu
  dajući potporu, primjerice, razvoju i širenju pametnih prometnih sustava. U okviru programa InvestEU prednost bi trebalo dati područjima u koja se nedovoljno ulaže i u kojima su potrebna dodatna ulaganja, uključujući održivu energetsku učinkovitost mobilnosti, te mjere kojima se doprinosi ostvarivanju dugoročnih klimatskih i energetskih ciljeva za razdoblje do 2030. godine.
  Kako bi se maksimalno povećao učinak i dodana vrijednost financijske potpore Unije, primjereno je promicati jednostavnije postupke ulaganja koji omogućuju vidljivost portfelja projekata
  i maksimalno povećavaju sinergije
  relevantnih programa Unije
  u području prometa, energetike i digitalizacije.
  Imajući u vidu prijetnje sigurnosti, u projektima ulaganja koji primaju potporu Unije trebalo bi uzeti u obzir načela zaštite građana na javnim mjestima. To bi trebala biti nadopuna nastojanjima u okviru drugih fondova Unije, kao što je Europski fond za regionalni razvoj kojim se pruža potpora sigurnosnim aspektima ulaganja u javna mjesta, promet, energetiku i drugu ključnu infrastrukturu.

| (13a) | Programom InvestEU trebalo bi se osnažiti građane i zajednice koji žele ulagati u održivije društvo, bez otisaka ugljikovog dioksida, te u energetsku tranziciju. Budući da se [revidiranom Direktivom o obnovljivim izvorima energije] i [revidiranom Direktivom o električnoj energiji] sada priznaje i pruža potpora zajednicama koje se bave proizvodnjom energije iz obnovljivih izvora i zajednicama građana koje se bave proizvodnjom energije te potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora kao ključnim akterima u energetskoj tranziciji Unije, u okviru fonda InvestEU trebalo bi potaknuti njihovo sudjelovanje na tržištu. [Am. 3] |
| --- | --- |

(13a)

Programom InvestEU trebalo bi se osnažiti građane i zajednice koji žele ulagati u održivije društvo, bez otisaka ugljikovog dioksida, te u energetsku tranziciju. Budući da se [revidiranom Direktivom o obnovljivim izvorima energije] i [revidiranom Direktivom o električnoj energiji] sada priznaje i pruža potpora zajednicama koje se bave proizvodnjom energije iz obnovljivih izvora i zajednicama građana koje se bave proizvodnjom energije te potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora kao ključnim akterima u energetskoj tranziciji Unije, u okviru fonda InvestEU trebalo bi potaknuti njihovo sudjelovanje na tržištu. [Am. 3]

| (13b) | Program InvestEU prema potrebi bi trebao doprinijeti ciljevima [revidirane Direktive o obnovljivim izvorima energije] i [Uredbe o upravljanju] te promicati energetsku učinkovitost u okviru odluka o ulaganju. Njime bi se trebalo pridonijeti i dugoročnoj strategiji obnove zgrada koju su države članice dužne uspostaviti u okviru [Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada]. Programom bi se trebalo ojačati jedinstveno digitalno tržište i doprinijeti smanjenju digitalnog jaza uz istodobno povećanje pokrivenosti i povezanosti diljem Unije. |
| --- | --- |

(13b)

Program InvestEU prema potrebi bi trebao doprinijeti ciljevima [revidirane Direktive o obnovljivim izvorima energije] i [Uredbe o upravljanju] te promicati energetsku učinkovitost u okviru odluka o ulaganju. Njime bi se trebalo pridonijeti i dugoročnoj strategiji obnove zgrada koju su države članice dužne uspostaviti u okviru [Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada]. Programom bi se trebalo ojačati jedinstveno digitalno tržište i doprinijeti smanjenju digitalnog jaza uz istodobno povećanje pokrivenosti i povezanosti diljem Unije.

| (13c) | Jamčenje sigurnosti sudionika u cestovnom prometu velik je izazov u razvoju prometnog sektora, a poduzetim mjerama i ulaganjima samo u određenoj mjeri se pomaže u smanjenju smrtnih slučajeva ili teških ozljeda. Programom InvestEU trebalo bi pojačati napore za stvaranje i primjenu tehnologija koje pomažu u poboljšanju sigurnosti vozila i prometne infrastrukture. |
| --- | --- |

(13c)

Jamčenje sigurnosti sudionika u cestovnom prometu velik je izazov u razvoju prometnog sektora, a poduzetim mjerama i ulaganjima samo u određenoj mjeri se pomaže u smanjenju smrtnih slučajeva ili teških ozljeda. Programom InvestEU trebalo bi pojačati napore za stvaranje i primjenu tehnologija koje pomažu u poboljšanju sigurnosti vozila i prometne infrastrukture.

| (13d) | Istinska multimodalnost prilika je za stvaranje učinkovite prometne mreže povoljne za okoliš koja koristi najveći mogući potencijal svih prijevoznih sredstava i među njima stvara sinergiju. Program InvestEU mogao bi postati važno sredstvo za potporu ulaganjima u multimodalna prometna čvorišta koja unatoč svojim gospodarskim potencijalima i poslovnim modelima sadrže brojne rizike za privatne ulagače. |
| --- | --- |

(13d)

Istinska multimodalnost prilika je za stvaranje učinkovite prometne mreže povoljne za okoliš koja koristi najveći mogući potencijal svih prijevoznih sredstava i među njima stvara sinergiju. Program InvestEU mogao bi postati važno sredstvo za potporu ulaganjima u multimodalna prometna čvorišta koja unatoč svojim gospodarskim potencijalima i poslovnim modelima sadrže brojne rizike za privatne ulagače.

| (14) | Dok se razina ukupnih ulaganja u Uniji povećava, ulaganja u visokorizične aktivnosti kao što su istraživanje inovacije i dalje su nedovoljna.
  S obzirom na to da javno financiranje aktivnosti istraživanja i inovacija pokreće rast produktivnosti i ključ je poticanja privatnog istraživanja i aktivnosti u području inovacija,
  posljedično nedovoljna ulaganja u istraživanje i inovacije štete industrijskoj i gospodarskoj konkurentnosti Unije te kvaliteti života njezinih građana. Fond InvestEU trebao bi pružiti odgovarajuće financijske proizvode za različite faze inovacijskog ciklusa i širok raspon dionika, posebno kako bi se omogućio razvoj i primjena rješenja na komercijalnoj razini u Uniji i povećala konkurentnost tih rješenja na svjetskim tržištima
  te promicala izvrsnost Unije u održivim tehnologijama na globalnoj razini. Kako bi se riješilo pitanje potrebe za podupiranjem ulaganja u visokorizične aktivnosti kao što su istraživanja i inovacije, ključno je da program Obzor Europa, a posebno Europsko vijeće za inovacije, djeluje u sinergiji s financijskim proizvodima koji se dostupni u okviru programa InvestEU. Osim toga, inovativna mala i srednja te novoosnovana poduzeća suočavaju se s teškoćama u pristupu financijama, a posebno ona koja su usmjerena na nematerijalna sredstva, i stoga postoji potreba za time da EIC djeluje komplementarno s namjenskim financijskim proizvodima u okviru programa InvestEU kako bi se zajamčila kontinuirana potpora takvim MSP-ovima. U tom bi pogledu iskustvo stečeno u primjeni financijskih instrumenata dostupnih u okviru programa Obzor 2020., kao što je InnovFin, i kreditnih jamstava za MSP-ove u okviru programa COSME trebalo biti snažna osnova za pružanje ove ciljane potpore. |
| --- | --- |

(14)

Dok se razina ukupnih ulaganja u Uniji povećava, ulaganja u visokorizične aktivnosti kao što su istraživanje inovacije i dalje su nedovoljna.
  S obzirom na to da javno financiranje aktivnosti istraživanja i inovacija pokreće rast produktivnosti i ključ je poticanja privatnog istraživanja i aktivnosti u području inovacija,
  posljedično nedovoljna ulaganja u istraživanje i inovacije štete industrijskoj i gospodarskoj konkurentnosti Unije te kvaliteti života njezinih građana. Fond InvestEU trebao bi pružiti odgovarajuće financijske proizvode za različite faze inovacijskog ciklusa i širok raspon dionika, posebno kako bi se omogućio razvoj i primjena rješenja na komercijalnoj razini u Uniji i povećala konkurentnost tih rješenja na svjetskim tržištima
  te promicala izvrsnost Unije u održivim tehnologijama na globalnoj razini. Kako bi se riješilo pitanje potrebe za podupiranjem ulaganja u visokorizične aktivnosti kao što su istraživanja i inovacije, ključno je da program Obzor Europa, a posebno Europsko vijeće za inovacije, djeluje u sinergiji s financijskim proizvodima koji se dostupni u okviru programa InvestEU. Osim toga, inovativna mala i srednja te novoosnovana poduzeća suočavaju se s teškoćama u pristupu financijama, a posebno ona koja su usmjerena na nematerijalna sredstva, i stoga postoji potreba za time da EIC djeluje komplementarno s namjenskim financijskim proizvodima u okviru programa InvestEU kako bi se zajamčila kontinuirana potpora takvim MSP-ovima. U tom bi pogledu iskustvo stečeno u primjeni financijskih instrumenata dostupnih u okviru programa Obzor 2020., kao što je InnovFin, i kreditnih jamstava za MSP-ove u okviru programa COSME trebalo biti snažna osnova za pružanje ove ciljane potpore.

| (14a) | Turizam je važan sektor u gospodarstvu Unije, a programom InvestEU treba se pridonijeti jačanju dugoročne konkurentnosti sektora podupiranjem mjera usmjerenih na pomak prema održivom, inovativnom i digitalnom turizmu. |
| --- | --- |

(14a)

Turizam je važan sektor u gospodarstvu Unije, a programom InvestEU treba se pridonijeti jačanju dugoročne konkurentnosti sektora podupiranjem mjera usmjerenih na pomak prema održivom, inovativnom i digitalnom turizmu.

| (15) | Hitno je potrebno uložiti znatan napor u ulaganja u digitalnu transformaciju
  i njezino poticanje
  te njezine koristi proširiti na sve građane i poduzeća u Uniji
  , u gradskim i ruralnim područjima
  . Čvrst politički okvir strategije jedinstvenog digitalnog tržišta sada bi trebao biti popraćen ulaganjima sličnih ambicija, uključujući u umjetnu inteligenciju
  u skladu s programom Digitalna Europa, posebno u pogledu etike, strojnog učenja, interneta stvari, biotehnologije i financijske tehnologije, kojima se može povećati učinkovitost mobilizacije kapitala za poduzetničke projekte
  . |
| --- | --- |

(15)

Hitno je potrebno uložiti znatan napor u ulaganja u digitalnu transformaciju
  i njezino poticanje
  te njezine koristi proširiti na sve građane i poduzeća u Uniji
  , u gradskim i ruralnim područjima
  . Čvrst politički okvir strategije jedinstvenog digitalnog tržišta sada bi trebao biti popraćen ulaganjima sličnih ambicija, uključujući u umjetnu inteligenciju
  u skladu s programom Digitalna Europa, posebno u pogledu etike, strojnog učenja, interneta stvari, biotehnologije i financijske tehnologije, kojima se može povećati učinkovitost mobilizacije kapitala za poduzetničke projekte
  .

| (16) | Mala i srednja poduzeća ▌
  predstavljaju više od 99 % poduzeća u Uniji i njihova je gospodarska vrijednost značajna i
  ključna▌. Ona se, međutim, suočavaju s problemima u pristupu financiranju zbog toga što ih se smatra visokorizičnima ili zbog nedovoljnog kolaterala. Dodatni izazovi proizlaze
  iz potrebe MSP-ova i poduzeća socijalnog gospodarstva
  da ostanu konkurentni uz pomoć digitalizacije, internacionalizacije,
  izmjene logike kružnog gospodarstva
  inovacijskih aktivnosti te dodatnim osposobljavanjem svojih radnika. Nadalje, u odnosu na veća poduzeća, MSP-ovi imaju ograničeniji pristup izvorima financiranja: obično ne izdaju obveznice, imaju tek ograničen pristup burzama ili velikim institucionalnim ulagačima.
  Nedovoljan pristup MSP-ova kapitalu dodatno pogoršava i usporediva slabost sektora privatnog vlasničkog i poduzetničkog kapitala u Uniji.
  Problem u vezi s pristupom financiranju još je veći za MSP-ove čije su djelatnosti usmjerene na nematerijalnu imovinu. MSP-ovi u Uniji u velikoj mjeri ovise o bankama i financiranju zaduživanjem u obliku bankovnih prekoračenja, zajmova ili leasinga. Podrška MSP-ovima koji se susreću s tim izazovima
  pojednostavljenjem njihova pristupa financiranju
  i pružanjem diversificiranih izvora financiranja potrebna je za povećanje sposobnosti MSP-ova za financiranje vlastitog osnivanja, rasta,
  inovacija
  i 
  održivog
  razvoja,
  jamčenje njihove konkurentnosti,
  suočavanje s gospodarskim krizama te jačanje otpornosti gospodarstva i financijskog sustava tijekom gospodarske krize ili šokova
  kako bi bili sposobni otvaranju radnih mjesta i stvaranju socijalne dobrobiti
  . Time se ujedno nadopunjuju inicijative koje su već uvedene u kontekstu unije tržišta kapitala.
  Programi poput COSME-a važni su za MSP-ove jer su olakšali pristup financijama u svim fazama njihovih životnih ciklusa, a to je nadopunio EFSU, za koji je postojala brza primjena za MSP-ove. Fond InvestEU trebao bi se stoga nadovezivati na te uspjehe, osigurati obrtni kapital i ulaganja tijekom cijelog životnog ciklusa poduzeća te omogućiti financiranje za transakcije leasinga i
  priliku za usmjeravanje na specifične, usmjerenije financijske proizvode. |
| --- | --- |

(16)

Mala i srednja poduzeća ▌
  predstavljaju više od 99 % poduzeća u Uniji i njihova je gospodarska vrijednost značajna i
  ključna▌. Ona se, međutim, suočavaju s problemima u pristupu financiranju zbog toga što ih se smatra visokorizičnima ili zbog nedovoljnog kolaterala. Dodatni izazovi proizlaze
  iz potrebe MSP-ova i poduzeća socijalnog gospodarstva
  da ostanu konkurentni uz pomoć digitalizacije, internacionalizacije,
  izmjene logike kružnog gospodarstva
  inovacijskih aktivnosti te dodatnim osposobljavanjem svojih radnika. Nadalje, u odnosu na veća poduzeća, MSP-ovi imaju ograničeniji pristup izvorima financiranja: obično ne izdaju obveznice, imaju tek ograničen pristup burzama ili velikim institucionalnim ulagačima.
  Nedovoljan pristup MSP-ova kapitalu dodatno pogoršava i usporediva slabost sektora privatnog vlasničkog i poduzetničkog kapitala u Uniji.
  Problem u vezi s pristupom financiranju još je veći za MSP-ove čije su djelatnosti usmjerene na nematerijalnu imovinu. MSP-ovi u Uniji u velikoj mjeri ovise o bankama i financiranju zaduživanjem u obliku bankovnih prekoračenja, zajmova ili leasinga. Podrška MSP-ovima koji se susreću s tim izazovima
  pojednostavljenjem njihova pristupa financiranju
  i pružanjem diversificiranih izvora financiranja potrebna je za povećanje sposobnosti MSP-ova za financiranje vlastitog osnivanja, rasta,
  inovacija
  i 
  održivog
  razvoja,
  jamčenje njihove konkurentnosti,
  suočavanje s gospodarskim krizama te jačanje otpornosti gospodarstva i financijskog sustava tijekom gospodarske krize ili šokova
  kako bi bili sposobni otvaranju radnih mjesta i stvaranju socijalne dobrobiti
  . Time se ujedno nadopunjuju inicijative koje su već uvedene u kontekstu unije tržišta kapitala.
  Programi poput COSME-a važni su za MSP-ove jer su olakšali pristup financijama u svim fazama njihovih životnih ciklusa, a to je nadopunio EFSU, za koji je postojala brza primjena za MSP-ove. Fond InvestEU trebao bi se stoga nadovezivati na te uspjehe, osigurati obrtni kapital i ulaganja tijekom cijelog životnog ciklusa poduzeća te omogućiti financiranje za transakcije leasinga i
  priliku za usmjeravanje na specifične, usmjerenije financijske proizvode.

| (16a) | Poduzeća koja pružaju usluge od općeg interesa imaju bitnu i stratešku ulogu u ključnim sektorima s velikim mrežnim industrijama (energija, voda, otpad, okoliš, poštanske usluge, promet i telekomunikacije), zdravstvu, obrazovanju i socijalnim službama. Europska unija jamči, kroz pružanje potpore tim poduzećima, dobrobit svojih građana i demokratske izbore koji se, između ostalog, odnose na razinu kvalitete usluga. |
| --- | --- |

(16a)

Poduzeća koja pružaju usluge od općeg interesa imaju bitnu i stratešku ulogu u ključnim sektorima s velikim mrežnim industrijama (energija, voda, otpad, okoliš, poštanske usluge, promet i telekomunikacije), zdravstvu, obrazovanju i socijalnim službama. Europska unija jamči, kroz pružanje potpore tim poduzećima, dobrobit svojih građana i demokratske izbore koji se, između ostalog, odnose na razinu kvalitete usluga.

| (17) | Na temelju dokumenta za razmatranje o socijalnoj dimenziji Europe (7) i europskog stupa socijalnih prava (8)

  te okvira Unije za Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom,
  izgradnja uključivije i pravednije Unije ključni je prioritet Unije u borbi protiv nejednakosti i poticanju politika socijalne uključenosti u Europi. Nejednakost prilika posebno utječe na pristup obrazovanju, osposobljavanju,
  kulturi, zapošljavanju,
  zdravstvenoj skrbi
  i socijalnim uslugama
  . Ulaganje u socijalnu dimenziju gospodarstva, ljudske vještine i kapital te integracija ugroženih društvenih skupina može unaprijediti gospodarske mogućnosti, posebno ako se koordiniraju na razini Unije. Fond InvestEU trebao bi se upotrebljavati za potporu ulaganjima u obrazovanje i osposobljavanje,
  uključujući ponovno osposobljavanje i dodatno osposobljavanje radnika, među ostalim u regijama koje ovise o ugljično intenzivnom gospodarstvu i pogođene su strukturnim prijelazom na gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika,
  povećanje zaposlenosti, posebno za nekvalificirane radnike i dugoročno nezaposlene osobe, poboljšanje stanja
  ravnopravnosti spolova, jednakih prilika,
  međugeneracijske solidarnosti, zdravstvenih
  i socijalnih usluga
  ,
  socijalnog stanovanja,
  rješavanje problema beskućništva, poboljšanje digitalne uključivosti, razvoj zajednice, jačanje uloge i pripadnosti mladih u društvu te ugroženih skupina, uključujući državljane trećih zemalja. Program InvestEU trebao bi pridonijeti i poticanju europske kulture i kreativnosti. Radi stvaranja protuteže dubokim društvenim transformacijama koje će se dogoditi u Uniji i na tržištu rada u sljedećem desetljeću, potrebno je ulagati u ljudski kapital,
  socijalnu infrastrukturu, održivo i socijalno financiranje,
  mikrofinanciranje, financiranje socijalnog poduzetništva te nove poslovne modele socijalne ekonomije, uključujući ulaganja i javno ugovaranje s društvenim učinkom. Program InvestEU trebao bi ojačati ekosustav socijalnog tržišta u nastajanju povećanjem financiranja i pristupa financiranju za mikropoduzeća i socijalna poduzeća
  te institucije socijalne solidarnosti
  kako bi se pružila potpora onima kojima je najpotrebnija. U izvješću radne skupine na visokoj razini o ulaganju u socijalnu infrastrukturu u Europi (9) utvrđen je
  ukupni nedostatak
  ulaganja
  od najmanje 1,5 bilijuna EUR za razdoblje između 2018. i 2030.
  u socijalnu infrastrukturu i usluge, uključujući obrazovanje, osposobljavanje, zdravstvo i stanovanje, kojima je potrebna potpora i na razini Unije. Stoga bi se trebala iskoristiti zajednička snaga javnog, poslovnog i dobrotvornog kapitala te potpora
  alternativnih izvora financiranja, kao što su etički, socijalni i održivi akteri, kao i potpora
  zaklada za poticanje razvoja vrijednosnog lanca socijalnog tržišta i jačanje otpornosti Unije. |
| --- | --- |

(17)

Na temelju dokumenta za razmatranje o socijalnoj dimenziji Europe (7) i europskog stupa socijalnih prava (8)

  te okvira Unije za Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom,
  izgradnja uključivije i pravednije Unije ključni je prioritet Unije u borbi protiv nejednakosti i poticanju politika socijalne uključenosti u Europi. Nejednakost prilika posebno utječe na pristup obrazovanju, osposobljavanju,
  kulturi, zapošljavanju,
  zdravstvenoj skrbi
  i socijalnim uslugama
  . Ulaganje u socijalnu dimenziju gospodarstva, ljudske vještine i kapital te integracija ugroženih društvenih skupina može unaprijediti gospodarske mogućnosti, posebno ako se koordiniraju na razini Unije. Fond InvestEU trebao bi se upotrebljavati za potporu ulaganjima u obrazovanje i osposobljavanje,
  uključujući ponovno osposobljavanje i dodatno osposobljavanje radnika, među ostalim u regijama koje ovise o ugljično intenzivnom gospodarstvu i pogođene su strukturnim prijelazom na gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika,
  povećanje zaposlenosti, posebno za nekvalificirane radnike i dugoročno nezaposlene osobe, poboljšanje stanja
  ravnopravnosti spolova, jednakih prilika,
  međugeneracijske solidarnosti, zdravstvenih
  i socijalnih usluga
  ,
  socijalnog stanovanja,
  rješavanje problema beskućništva, poboljšanje digitalne uključivosti, razvoj zajednice, jačanje uloge i pripadnosti mladih u društvu te ugroženih skupina, uključujući državljane trećih zemalja. Program InvestEU trebao bi pridonijeti i poticanju europske kulture i kreativnosti. Radi stvaranja protuteže dubokim društvenim transformacijama koje će se dogoditi u Uniji i na tržištu rada u sljedećem desetljeću, potrebno je ulagati u ljudski kapital,
  socijalnu infrastrukturu, održivo i socijalno financiranje,
  mikrofinanciranje, financiranje socijalnog poduzetništva te nove poslovne modele socijalne ekonomije, uključujući ulaganja i javno ugovaranje s društvenim učinkom. Program InvestEU trebao bi ojačati ekosustav socijalnog tržišta u nastajanju povećanjem financiranja i pristupa financiranju za mikropoduzeća i socijalna poduzeća
  te institucije socijalne solidarnosti
  kako bi se pružila potpora onima kojima je najpotrebnija. U izvješću radne skupine na visokoj razini o ulaganju u socijalnu infrastrukturu u Europi (9) utvrđen je
  ukupni nedostatak
  ulaganja
  od najmanje 1,5 bilijuna EUR za razdoblje između 2018. i 2030.
  u socijalnu infrastrukturu i usluge, uključujući obrazovanje, osposobljavanje, zdravstvo i stanovanje, kojima je potrebna potpora i na razini Unije. Stoga bi se trebala iskoristiti zajednička snaga javnog, poslovnog i dobrotvornog kapitala te potpora
  alternativnih izvora financiranja, kao što su etički, socijalni i održivi akteri, kao i potpora
  zaklada za poticanje razvoja vrijednosnog lanca socijalnog tržišta i jačanje otpornosti Unije.

| (18) | Fond InvestEU trebao bi se provoditi u okviru četiri sastavnica politika i odražavati ključne prioritete politike Unije za održivu infrastrukturu, istraživanja, inovacije i digitalizaciju, MSP-ovi te socijalna ulaganja i vještine. |
| --- | --- |

(18)

Fond InvestEU trebao bi se provoditi u okviru četiri sastavnica politika i odražavati ključne prioritete politike Unije za održivu infrastrukturu, istraživanja, inovacije i digitalizaciju, MSP-ovi te socijalna ulaganja i vještine.

| (19) | Svaka od tih sastavnica politike trebala bi se sastojati od dva odjeljka: odjeljka „EU” i odjeljka „države članice”. Odjeljak „EU” trebao bi biti namijenjen
  uklanjanju tržišnih nedostataka ili rješavanju problema neoptimalne razine ulaganja
  diljem Unije
  ili u pojedinačnim državama članicama, uključujući one koji su povezani s ciljevima politike Unije na razini Unije. Odjeljak „države članice” treba biti usmjeren na tržišne nedostatke ili neoptimalne razine ulaganja u jednoj ili više država članica. Osim toga, državama članicama trebao bi biti omogućen doprinos odjeljku „države članice” u obliku jamstava ili gotovine. Odjeljak „EU” i odjeljak „države članice” trebali bi se, prema potrebi, međusobno nadopunjavati u cilju potpore operacijama financiranja ili operacijama ulaganja, među ostalim i kombiniranjem potpora iz oba odjeljka. Regionalna bi tijela trebala biti u mogućnosti prenijeti u fond InvestEU preko država članica udio sredstava u okviru njihova podijeljenog upravljanja, a koji će se namijeniti projektima u okviru programa InvestEU u istoj regiji.
  Djelovanje koje se podupire iz fonda InvestEU preko odjeljka „EU” ili odjeljka „države članice” ne bi trebalo duplicirati ili istiskivati privatno financiranje niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(19)

Svaka od tih sastavnica politike trebala bi se sastojati od dva odjeljka: odjeljka „EU” i odjeljka „države članice”. Odjeljak „EU” trebao bi biti namijenjen
  uklanjanju tržišnih nedostataka ili rješavanju problema neoptimalne razine ulaganja
  diljem Unije
  ili u pojedinačnim državama članicama, uključujući one koji su povezani s ciljevima politike Unije na razini Unije. Odjeljak „države članice” treba biti usmjeren na tržišne nedostatke ili neoptimalne razine ulaganja u jednoj ili više država članica. Osim toga, državama članicama trebao bi biti omogućen doprinos odjeljku „države članice” u obliku jamstava ili gotovine. Odjeljak „EU” i odjeljak „države članice” trebali bi se, prema potrebi, međusobno nadopunjavati u cilju potpore operacijama financiranja ili operacijama ulaganja, među ostalim i kombiniranjem potpora iz oba odjeljka. Regionalna bi tijela trebala biti u mogućnosti prenijeti u fond InvestEU preko država članica udio sredstava u okviru njihova podijeljenog upravljanja, a koji će se namijeniti projektima u okviru programa InvestEU u istoj regiji.
  Djelovanje koje se podupire iz fonda InvestEU preko odjeljka „EU” ili odjeljka „države članice” ne bi trebalo duplicirati ili istiskivati privatno financiranje niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

| (20) | Odjeljak „države članice” trebao bi biti posebno osmišljen tako da omogući upotrebu sredstava iz fondova pod podijeljenim upravljanjem za izdvajanje rezervacija za jamstvo koje izdaje Unija.
  Tom bi se mogućnošću povećala dodana vrijednost proračunskog jamstva Unije tako što bi se ono pružalo većem broju financijskih korisnika i projekata te diversifikacijom sredstava za postizanje ciljeva u okviru fondova pod podijeljenim upravljanjem,
  uz istodobno osiguravanje dosljednog upravljanja rizikom nepredviđenih obveza uporabom jamstva koje odobrava Komisija u okviru neizravnog upravljanja. Unija bi trebala jamčiti za operacije financiranja i operacije ulaganja predviđene sporazumima o jamstvu sklopljenima između Komisije i partnera u provedbi u okviru odjeljka „države članice”, fondovi pod podijeljenim upravljanjem trebali bi osigurati rezervacije za jamstvo prema stopi rezervacija koje Komisija
  u dogovoru s državom članicom
  odredi na temelju vrste operacija i očekivanih gubitaka koji iz nje proizlaze, a država članica
  i/ili provedbeni partneri ili privatni ulagači
  preuzeli bi odgovornost za gubitke koji premašuju očekivane gubitke izdavanjem uzajamnog jamstva u korist Unije. Takvi bi se aranžmani trebali sklapati u obliku jedinstvenog sporazuma o doprinosu sa svakom državom članicom koja dobrovoljno odabere tu opciju. Sporazum o doprinosu trebao bi obuhvaćati jedan ili više posebnih sporazuma o doprinosu koji se primjenjuje u dotičnoj državi članici. Na određivanje stope rezervacija na pojedinačnoj osnovi potrebno je primijeniti odstupanje od [članka 211. stavka 1.] Uredbe (EU, Euratom) br. XXXX („Financijska uredba”). Takvim se aranžmanom osigurava i jedinstven skup pravila za proračunska jamstva koja se financiraju iz centralizirano upravljanih fondova ili fondova pod podijeljenim upravljanjem, što olakšava njihovo kombiniranje. |
| --- | --- |

(20)

Odjeljak „države članice” trebao bi biti posebno osmišljen tako da omogući upotrebu sredstava iz fondova pod podijeljenim upravljanjem za izdvajanje rezervacija za jamstvo koje izdaje Unija.
  Tom bi se mogućnošću povećala dodana vrijednost proračunskog jamstva Unije tako što bi se ono pružalo većem broju financijskih korisnika i projekata te diversifikacijom sredstava za postizanje ciljeva u okviru fondova pod podijeljenim upravljanjem,
  uz istodobno osiguravanje dosljednog upravljanja rizikom nepredviđenih obveza uporabom jamstva koje odobrava Komisija u okviru neizravnog upravljanja. Unija bi trebala jamčiti za operacije financiranja i operacije ulaganja predviđene sporazumima o jamstvu sklopljenima između Komisije i partnera u provedbi u okviru odjeljka „države članice”, fondovi pod podijeljenim upravljanjem trebali bi osigurati rezervacije za jamstvo prema stopi rezervacija koje Komisija
  u dogovoru s državom članicom
  odredi na temelju vrste operacija i očekivanih gubitaka koji iz nje proizlaze, a država članica
  i/ili provedbeni partneri ili privatni ulagači
  preuzeli bi odgovornost za gubitke koji premašuju očekivane gubitke izdavanjem uzajamnog jamstva u korist Unije. Takvi bi se aranžmani trebali sklapati u obliku jedinstvenog sporazuma o doprinosu sa svakom državom članicom koja dobrovoljno odabere tu opciju. Sporazum o doprinosu trebao bi obuhvaćati jedan ili više posebnih sporazuma o doprinosu koji se primjenjuje u dotičnoj državi članici. Na određivanje stope rezervacija na pojedinačnoj osnovi potrebno je primijeniti odstupanje od [članka 211. stavka 1.] Uredbe (EU, Euratom) br. XXXX („Financijska uredba”). Takvim se aranžmanom osigurava i jedinstven skup pravila za proračunska jamstva koja se financiraju iz centralizirano upravljanih fondova ili fondova pod podijeljenim upravljanjem, što olakšava njihovo kombiniranje.

| (21) | Fond InvestEU trebao bi biti otvoren za doprinose trećih zemalja koje su članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu, zemalja pristupnica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata, zemalja obuhvaćenih politikom susjedstva i drugih zemalja, u skladu s uvjetima utvrđenima između Unije i tih zemalja. To bi trebalo omogućiti nastavak suradnje s relevantnim zemljama, ako je moguće, posebno u području istraživanja i inovacija te MSP-ova. |
| --- | --- |

(21)

Fond InvestEU trebao bi biti otvoren za doprinose trećih zemalja koje su članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu, zemalja pristupnica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata, zemalja obuhvaćenih politikom susjedstva i drugih zemalja, u skladu s uvjetima utvrđenima između Unije i tih zemalja. To bi trebalo omogućiti nastavak suradnje s relevantnim zemljama, ako je moguće, posebno u području istraživanja i inovacija te MSP-ova.

| (22) | Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za druge mjere programa InvestEU osim izdvajanja rezervacija za jamstvo EU-a koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu [upućivanje treba na odgovarajući način ažurirati u skladu s novim međuinstitucijskim sporazumom: točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (10)], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(22)

Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za druge mjere programa InvestEU osim izdvajanja rezervacija za jamstvo EU-a koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu [upućivanje treba na odgovarajući način ažurirati u skladu s novim međuinstitucijskim sporazumom: točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (10)], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (23) | Očekuje se da će jamstvo EU-a u iznosu od
  40 817 500 000
   EUR (u aktualnim cijenama) na razini Unije mobilizirati dodatna ulaganja u vrijednosti većoj od
  698 194 079 000
   EUR u cijeloj Uniji i trebalo bi se▌ rasporediti među sastavnicama politike. |
| --- | --- |

(23)

Očekuje se da će jamstvo EU-a u iznosu od
  40 817 500 000
   EUR (u aktualnim cijenama) na razini Unije mobilizirati dodatna ulaganja u vrijednosti većoj od
  698 194 079 000
   EUR u cijeloj Uniji i trebalo bi se▌ rasporediti među sastavnicama politike.

| (23a) | Države članice mogu doprinijeti odjeljku „države članice” u obliku jamstava ili u gotovini. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Vijeća u provedbi Pakta o stabilnosti i rastu, jednokratni doprinosi država članica, doprinosi država članica u obliku jamstava ili gotovine u odjeljak „države članice” ili doprinosi država članica ili nacionalnih razvojnih banaka iz sektora opće države ili koje djeluju u ime države članice u platforme za ulaganja načelno se smatraju jednokratnim mjerama u smislu članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97
   (1a)

  i članka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97
   (1b)
  . |
| --- | --- |

(23a)

Države članice mogu doprinijeti odjeljku „države članice” u obliku jamstava ili u gotovini. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Vijeća u provedbi Pakta o stabilnosti i rastu, jednokratni doprinosi država članica, doprinosi država članica u obliku jamstava ili gotovine u odjeljak „države članice” ili doprinosi država članica ili nacionalnih razvojnih banaka iz sektora opće države ili koje djeluju u ime države članice u platforme za ulaganja načelno se smatraju jednokratnim mjerama u smislu članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97
   (1a)

  i članka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97
   (1b)
  .

| (24) | Jamstvo EU-a na kojem se temelji fond InvestEU trebala bi neizravno provoditi Komisija uz pomoć partnera u provedbi tako da mu mogu pristupiti krajnji
  posrednici, prema potrebi, i krajnji primatelji
  .
  Odabir partnera u provedbi trebao bi biti transparentan i lišen bilo kakvog sukoba interesa.
  Komisija bi trebala sa svakim partnerom u provedbi sklopiti sporazum o jamstvu kojim se raspodjeljuje jamstveni kapacitet fonda InvestEU radi pružanja potpore operacijama financiranja i operacijama ulaganja koje ispunjavaju ciljeve i kriterije prihvatljivosti fonda InvestEU.
  Upravljanjem rizikom jamstva ne bi se trebao ugroziti izravan pristup jamstvu partnera u provedbi. Nakon što se partnerima u provedbi odobri jamstvo u okviru odjeljka „EU”, oni bi trebali biti u potpunosti odgovorni za cijeli postupak ulaganja i dubinsku analizu operacija financiranja ili ulaganja. Fondom InvestEU trebali bi se podržati projekti koji obično imaju viši profil rizičnosti od projekata koji primaju potporu u okviru uobičajenih operacija partnera u provedbi i koji se ne bi mogle provesti tijekom razdoblja u kojem partneri u provedbi ne mogu upotrebljavati jamstvo EU-a, ili barem ne u istoj mjeri, bez potpore fonda InvestEU. |
| --- | --- |

(24)

Jamstvo EU-a na kojem se temelji fond InvestEU trebala bi neizravno provoditi Komisija uz pomoć partnera u provedbi tako da mu mogu pristupiti krajnji
  posrednici, prema potrebi, i krajnji primatelji
  .
  Odabir partnera u provedbi trebao bi biti transparentan i lišen bilo kakvog sukoba interesa.
  Komisija bi trebala sa svakim partnerom u provedbi sklopiti sporazum o jamstvu kojim se raspodjeljuje jamstveni kapacitet fonda InvestEU radi pružanja potpore operacijama financiranja i operacijama ulaganja koje ispunjavaju ciljeve i kriterije prihvatljivosti fonda InvestEU.
  Upravljanjem rizikom jamstva ne bi se trebao ugroziti izravan pristup jamstvu partnera u provedbi. Nakon što se partnerima u provedbi odobri jamstvo u okviru odjeljka „EU”, oni bi trebali biti u potpunosti odgovorni za cijeli postupak ulaganja i dubinsku analizu operacija financiranja ili ulaganja. Fondom InvestEU trebali bi se podržati projekti koji obično imaju viši profil rizičnosti od projekata koji primaju potporu u okviru uobičajenih operacija partnera u provedbi i koji se ne bi mogle provesti tijekom razdoblja u kojem partneri u provedbi ne mogu upotrebljavati jamstvo EU-a, ili barem ne u istoj mjeri, bez potpore fonda InvestEU.

| (24a) | Fond InvestEU trebao bi imati odgovarajuću upravljačku strukturu čija bi funkcija trebala biti proporcionalna njegovoj jedinstvenoj svrsi osiguravanja primjerene uporabe jamstva EU-a, u skladu s jamčenjem političke neovisnosti odluka o ulaganju i, gdje je to primjereno, načelom fonda InvestEU da se temelji na tržištu. Tu upravljačku strukturu trebali bi činiti Upravljački odbor, Savjetodavni odbor i potpuno neovisan Odbor za ulaganja. Komisija bi trebala ocijeniti usklađenost operacija ulaganja i operacija financiranja koje su dostavili partneri u provedbi s pravom i politikama Unije, a odluke o operacijama financiranja i operacijama ulaganja trebao bi u konačnici donijeti partner u provedbi. U ukupnom sastavu upravljačke strukture trebalo bi zajamčiti rodnu ravnotežu. |
| --- | --- |

(24a)

Fond InvestEU trebao bi imati odgovarajuću upravljačku strukturu čija bi funkcija trebala biti proporcionalna njegovoj jedinstvenoj svrsi osiguravanja primjerene uporabe jamstva EU-a, u skladu s jamčenjem političke neovisnosti odluka o ulaganju i, gdje je to primjereno, načelom fonda InvestEU da se temelji na tržištu. Tu upravljačku strukturu trebali bi činiti Upravljački odbor, Savjetodavni odbor i potpuno neovisan Odbor za ulaganja. Komisija bi trebala ocijeniti usklađenost operacija ulaganja i operacija financiranja koje su dostavili partneri u provedbi s pravom i politikama Unije, a odluke o operacijama financiranja i operacijama ulaganja trebao bi u konačnici donijeti partner u provedbi. U ukupnom sastavu upravljačke strukture trebalo bi zajamčiti rodnu ravnotežu.

| (25) | Trebalo bi uspostaviti Savjetodavni odbor koji se sastoji od predstavnika
  Komisije, Grupe Europske investicijske banke (EIB),
  partnera u provedbi i predstavnika država članica
  te po jednog stručnjaka za svaku od četiriju sastavnica politike koje je imenovao Europski gospodarski i socijalni odbor i stručnjaka kojeg je imenovao Odbor regija
  radi razmjene informacija i razmjena u pogledu uporabe financijskih proizvoda dostupnih u okviru fonda InvestEU te kako bi se raspravilo o razvoju potreba i novim proizvodima, uključujući tržišne nedostatke na određenim područjima. |
| --- | --- |

(25)

Trebalo bi uspostaviti Savjetodavni odbor koji se sastoji od predstavnika
  Komisije, Grupe Europske investicijske banke (EIB),
  partnera u provedbi i predstavnika država članica
  te po jednog stručnjaka za svaku od četiriju sastavnica politike koje je imenovao Europski gospodarski i socijalni odbor i stručnjaka kojeg je imenovao Odbor regija
  radi razmjene informacija i razmjena u pogledu uporabe financijskih proizvoda dostupnih u okviru fonda InvestEU te kako bi se raspravilo o razvoju potreba i novim proizvodima, uključujući tržišne nedostatke na određenim područjima.

| (26) | Upravljački odbor trebao bi odrediti strateške smjernice fonda InvestEU i pravila potrebna za njegovo funkcioniranje te pravila primjenjiva na operacije u vezi s platformama za ulaganja. Upravljački odbor trebao bi se sastojati od šest članova: tri člana koje imenuje Komisija, jednog člana kojeg imenuje Europska investicijska banka, jednog člana kojeg imenuje Savjetodavni odbor među predstavnicima partnera u provedbi, koji ne bi smio biti predstavnik Grupe EIB-a, i jednog stručnjaka kojeg imenuje Europski parlament, koji ne bi smio tražiti ili primati upute institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, bilo koje vlade države članice ili bilo kojeg javnog ili privatnog tijela te bi trebao djelovati potpuno neovisno. Stručnjak svoje dužnosti treba obavljati nepristrano i u interesu fonda InvestEU. Detaljan zapisnik sa sastanaka Upravljačkog odbora trebalo bi objaviti čim ga Upravljački odbor odobri, a Europski parlament trebao bi odmah biti obaviješten o njegovoj objavi. |
| --- | --- |

(26)

Upravljački odbor trebao bi odrediti strateške smjernice fonda InvestEU i pravila potrebna za njegovo funkcioniranje te pravila primjenjiva na operacije u vezi s platformama za ulaganja. Upravljački odbor trebao bi se sastojati od šest članova: tri člana koje imenuje Komisija, jednog člana kojeg imenuje Europska investicijska banka, jednog člana kojeg imenuje Savjetodavni odbor među predstavnicima partnera u provedbi, koji ne bi smio biti predstavnik Grupe EIB-a, i jednog stručnjaka kojeg imenuje Europski parlament, koji ne bi smio tražiti ili primati upute institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, bilo koje vlade države članice ili bilo kojeg javnog ili privatnog tijela te bi trebao djelovati potpuno neovisno. Stručnjak svoje dužnosti treba obavljati nepristrano i u interesu fonda InvestEU. Detaljan zapisnik sa sastanaka Upravljačkog odbora trebalo bi objaviti čim ga Upravljački odbor odobri, a Europski parlament trebao bi odmah biti obaviješten o njegovoj objavi.

| (27) | Prije nego što se projekt podnese Odboru za ulaganja, tajništvo koje djeluje u okviru Komisije i koje odgovara predsjedniku Odbora za ulaganju trebalo bi provjeriti da je dokumentacija koju su dostavili partneri u provedbi potpuna i pomoći Komisiji u ocjeni usklađenosti operacija ulaganja i financiranja s pravom i politikama Unije. Tajništvo treba pomagati i Upravljačkom odboru. |
| --- | --- |

(27)

Prije nego što se projekt podnese Odboru za ulaganja, tajništvo koje djeluje u okviru Komisije i koje odgovara predsjedniku Odbora za ulaganju trebalo bi provjeriti da je dokumentacija koju su dostavili partneri u provedbi potpuna i pomoći Komisiji u ocjeni usklađenosti operacija ulaganja i financiranja s pravom i politikama Unije. Tajništvo treba pomagati i Upravljačkom odboru.

| (28) | Odbor za ulaganja sastavljen od neovisnih stručnjaka trebao bi donijeti odluku o odobrenju potpore iz jamstva EU-a za operacije financiranja i operacije ulaganja koje ispunjavaju kriterije prihvatljivosti, pri čemu se osigurava pružanje vanjskog stručnog znanja u ocjenjivanju projekata s obzirom na ulaganja. Odbor za ulaganja trebao bi imati različite sastave kako bi se što bolje obuhvatila različita područja politike i sektori. |
| --- | --- |

(28)

Odbor za ulaganja sastavljen od neovisnih stručnjaka trebao bi donijeti odluku o odobrenju potpore iz jamstva EU-a za operacije financiranja i operacije ulaganja koje ispunjavaju kriterije prihvatljivosti, pri čemu se osigurava pružanje vanjskog stručnog znanja u ocjenjivanju projekata s obzirom na ulaganja. Odbor za ulaganja trebao bi imati različite sastave kako bi se što bolje obuhvatila različita područja politike i sektori.

| (29) | Pri odabiru partnera u provedbi za provedbu fonda InvestEU, Komisija bi trebala razmotriti njihovu sposobnost ispunjavanja ciljeva fonda InvestEU i osiguravanja doprinosa
  tom fondu
  kako bi se zajamčila odgovarajuća geografska pokrivenost i diversifikacija, privukli strani ulagači te osigurala dovoljna diversifikacija rizika i pružila nova rješenja za uklanjanje tržišnih nedostataka i neoptimalnih razina ulaganja
  te osigurala ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija
  . S obzirom na svoju ulogu na temelju Ugovora, sposobnost da djeluje u svim državama članicama i postojeće iskustvo u okviru sadašnjih financijskih instrumenata i EFSU-a, Grupa
  EIB
  trebala bi i dalje biti privilegirani partner u provedbi za odjeljak „EU” u okviru fonda InvestEU. Osim Grupe EIB, nacionalne razvojne banke ili institucije trebale bi moći ponuditi niz dodatnih financijskih proizvoda s obzirom na to bi njihovo iskustvo i mogućnosti na regionalnoj razini mogli pridonijeti maksimalnom učinku javnih sredstava na
  cijelom
  području
  Unije i osigurati pravednu geografsku ravnotežu projekata te tako pridonijeti smanjenju regionalnih razlika
  .
  Pravilima o sudjelovanju nacionalnih razvojnih banaka ili institucija u programu InvestEU trebalo bi uzeti u obzir načelo proporcionalnosti u pogledu složenosti, veličine i rizika predmetnih partnera u provedbi kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti za manje ili mlađe razvojne banke ili institucije.
  Nadalje, trebalo bi biti moguće imati na raspolaganju druge međunarodne financijske institucije kao partnere u provedbi, posebno ako imaju komparativnu prednost u smislu specifičnog stručnog znanja i iskustva u određenim državama članicama. Trebalo bi također omogućiti da drugi subjekti koji ispunjavaju kriterije utvrđene Financijskom uredbom djeluju kao partneri u provedbi. |
| --- | --- |

(29)

Pri odabiru partnera u provedbi za provedbu fonda InvestEU, Komisija bi trebala razmotriti njihovu sposobnost ispunjavanja ciljeva fonda InvestEU i osiguravanja doprinosa
  tom fondu
  kako bi se zajamčila odgovarajuća geografska pokrivenost i diversifikacija, privukli strani ulagači te osigurala dovoljna diversifikacija rizika i pružila nova rješenja za uklanjanje tržišnih nedostataka i neoptimalnih razina ulaganja
  te osigurala ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija
  . S obzirom na svoju ulogu na temelju Ugovora, sposobnost da djeluje u svim državama članicama i postojeće iskustvo u okviru sadašnjih financijskih instrumenata i EFSU-a, Grupa
  EIB
  trebala bi i dalje biti privilegirani partner u provedbi za odjeljak „EU” u okviru fonda InvestEU. Osim Grupe EIB, nacionalne razvojne banke ili institucije trebale bi moći ponuditi niz dodatnih financijskih proizvoda s obzirom na to bi njihovo iskustvo i mogućnosti na regionalnoj razini mogli pridonijeti maksimalnom učinku javnih sredstava na
  cijelom
  području
  Unije i osigurati pravednu geografsku ravnotežu projekata te tako pridonijeti smanjenju regionalnih razlika
  .
  Pravilima o sudjelovanju nacionalnih razvojnih banaka ili institucija u programu InvestEU trebalo bi uzeti u obzir načelo proporcionalnosti u pogledu složenosti, veličine i rizika predmetnih partnera u provedbi kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti za manje ili mlađe razvojne banke ili institucije.
  Nadalje, trebalo bi biti moguće imati na raspolaganju druge međunarodne financijske institucije kao partnere u provedbi, posebno ako imaju komparativnu prednost u smislu specifičnog stručnog znanja i iskustva u određenim državama članicama. Trebalo bi također omogućiti da drugi subjekti koji ispunjavaju kriterije utvrđene Financijskom uredbom djeluju kao partneri u provedbi.

| (29a) | U okviru platformi za ulaganja trebali bi se, po potrebi, udruživati suulagači, javna tijela, stručnjaci, obrazovne i istraživačke institucije te institucije koje se bave osposobljavanjem, relevantni socijalni partneri i predstavnici civilnog društva te svi drugi relevantni akteri na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

(29a)

U okviru platformi za ulaganja trebali bi se, po potrebi, udruživati suulagači, javna tijela, stručnjaci, obrazovne i istraživačke institucije te institucije koje se bave osposobljavanjem, relevantni socijalni partneri i predstavnici civilnog društva te svi drugi relevantni akteri na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini.

| (30) | Kako bi se osiguralo da su intervencije u okviru odjeljka „EU” fonda InvestEU usmjerene na uklanjanje tržišnih nedostataka i neoptimalne razine ulaganja te istovremeno zadovoljavaju ciljeve najboljeg mogućeg geografskog dosega, jamstvo EU-a trebalo bi se dodjeljivati partnerima u provedbi koji samostalno ili zajedno s drugim partnerima u provedbi mogu obuhvatiti
  jednu ili više država članica
  .
  U ovom posljednjem slučaju ugovorna odgovornost partnera u provedbi i dalje je ograničena njihovim nacionalnim mandatima. U svrhu poticanja poboljšanja geografske diversifikacije mogu se uspostaviti namjenske regionalne platforme za ulaganje usmjerene na zainteresirane skupine država članica radi kombiniranja napora i stručnosti financijskih institucija ocijenjenih na temelju stupova s nacionalnim razvojnim bankama s ograničenim iskustvom u uporabi financijskih instrumenata. Takve strukture treba poticati, uključujući putem potpore dostupne u okviru savjetodavnog centra InvestEU. Najmanje 75 % jamstva EU-a u okviru odjeljka „EU” trebalo bi dodijeliti Grupi EIB-a. Iznosi koji premašuju 75 % jamstva EU-a mogli bi se staviti na raspolaganje Grupi EIB -a u slučaju da nacionalne razvojne banke ili institucije ne mogu u cijelosti iskoristiti preostali udio jamstva. Isto tako, iznosi koji premašuju 25 % jamstva EU-a mogli bi se staviti na raspolaganje drugim partnerima u provedbi u slučaju da Grupa EIB-a ne može u cijelosti iskoristiti svoj udio jamstva. Nacionalne razvojne banke ili institucije mogle bi u potpunosti iskoristiti jamstvo EU-a i u slučaju da mu odluče pristupiti putem Grupe EIB-a ili Europskog investicijskog fonda. |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se osiguralo da su intervencije u okviru odjeljka „EU” fonda InvestEU usmjerene na uklanjanje tržišnih nedostataka i neoptimalne razine ulaganja te istovremeno zadovoljavaju ciljeve najboljeg mogućeg geografskog dosega, jamstvo EU-a trebalo bi se dodjeljivati partnerima u provedbi koji samostalno ili zajedno s drugim partnerima u provedbi mogu obuhvatiti
  jednu ili više država članica
  .
  U ovom posljednjem slučaju ugovorna odgovornost partnera u provedbi i dalje je ograničena njihovim nacionalnim mandatima. U svrhu poticanja poboljšanja geografske diversifikacije mogu se uspostaviti namjenske regionalne platforme za ulaganje usmjerene na zainteresirane skupine država članica radi kombiniranja napora i stručnosti financijskih institucija ocijenjenih na temelju stupova s nacionalnim razvojnim bankama s ograničenim iskustvom u uporabi financijskih instrumenata. Takve strukture treba poticati, uključujući putem potpore dostupne u okviru savjetodavnog centra InvestEU. Najmanje 75 % jamstva EU-a u okviru odjeljka „EU” trebalo bi dodijeliti Grupi EIB-a. Iznosi koji premašuju 75 % jamstva EU-a mogli bi se staviti na raspolaganje Grupi EIB -a u slučaju da nacionalne razvojne banke ili institucije ne mogu u cijelosti iskoristiti preostali udio jamstva. Isto tako, iznosi koji premašuju 25 % jamstva EU-a mogli bi se staviti na raspolaganje drugim partnerima u provedbi u slučaju da Grupa EIB-a ne može u cijelosti iskoristiti svoj udio jamstva. Nacionalne razvojne banke ili institucije mogle bi u potpunosti iskoristiti jamstvo EU-a i u slučaju da mu odluče pristupiti putem Grupe EIB-a ili Europskog investicijskog fonda.

| (31) | Jamstvo EU-a u okviru odjeljka „države članice” trebalo bi se dodjeljivati svim partnerima u provedbi koji su prihvatljivi u skladu s [člankom 62. stavkom 1. točkom (c)] [Financijske uredbe], uključujući nacionalne ili regionalne razvojne banke ili institucije, EIB, Europski investicijski fond i druge multilateralne razvojne banke. Pri odabiru partnera u provedbi u okviru odjeljka „države članice”, Komisija bi trebala uzeti u obzir prijedloge svake države članice. U skladu s [člankom 154.] [Financijske uredbe], Komisija mora ocijeniti pravila i postupke partnera u provedbi kako bi utvrdila da jamče stupanj zaštite financijskih interesa Unije istovrijedan onome koji pruža Komisija. |
| --- | --- |

(31)

Jamstvo EU-a u okviru odjeljka „države članice” trebalo bi se dodjeljivati svim partnerima u provedbi koji su prihvatljivi u skladu s [člankom 62. stavkom 1. točkom (c)] [Financijske uredbe], uključujući nacionalne ili regionalne razvojne banke ili institucije, EIB, Europski investicijski fond i druge multilateralne razvojne banke. Pri odabiru partnera u provedbi u okviru odjeljka „države članice”, Komisija bi trebala uzeti u obzir prijedloge svake države članice. U skladu s [člankom 154.] [Financijske uredbe], Komisija mora ocijeniti pravila i postupke partnera u provedbi kako bi utvrdila da jamče stupanj zaštite financijskih interesa Unije istovrijedan onome koji pruža Komisija.

| (32) | O operacijama financiranja i operacijama ulaganja u konačnici bi trebao odlučiti partner u provedbi u vlastito ime, provoditi ih u skladu sa svojim internim pravilima i postupcima i prikazati u svojim financijskim izvještajima. Komisija bi stoga trebala isključivo uzeti u obzir financijske obveze koje proizlaze iz jamstva EU-a i objaviti najveći iznos jamstva, uključujući sve relevantne informacije o pruženom jamstvu. |
| --- | --- |

(32)

O operacijama financiranja i operacijama ulaganja u konačnici bi trebao odlučiti partner u provedbi u vlastito ime, provoditi ih u skladu sa svojim internim pravilima i postupcima i prikazati u svojim financijskim izvještajima. Komisija bi stoga trebala isključivo uzeti u obzir financijske obveze koje proizlaze iz jamstva EU-a i objaviti najveći iznos jamstva, uključujući sve relevantne informacije o pruženom jamstvu.

| (33) | Fond InvestEU trebao bi prema potrebi omogućiti nesmetano i učinkovito kombiniranje bespovratnih sredstava ili financijskih instrumenata, ili oboje, koji se financiraju iz proračuna Unije ili
  iz drugih fondova kao što je
  Fond za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) s tim jamstvom u situacijama u kojima je to potrebno radi pružanja što bolje potpore ulaganjima za uklanjanje određenih tržišnih nedostataka ili neoptimalne razine ulaganja. |
| --- | --- |

(33)

Fond InvestEU trebao bi prema potrebi omogućiti nesmetano i učinkovito kombiniranje bespovratnih sredstava ili financijskih instrumenata, ili oboje, koji se financiraju iz proračuna Unije ili
  iz drugih fondova kao što je
  Fond za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) s tim jamstvom u situacijama u kojima je to potrebno radi pružanja što bolje potpore ulaganjima za uklanjanje određenih tržišnih nedostataka ili neoptimalne razine ulaganja.

| (34) | Projekti koje dostavljaju partneri u provedbi radi dobivanja potpore u okviru programa InvestEU i koji obuhvaćaju kombiniranje s potporom iz drugih programa Unije trebali bi u cjelini biti usklađeni s ciljevima i kriterijima prihvatljivosti sadržanima u pravilima relevantnih programa Unije. O uporabi jamstva EU-a trebalo bi odlučivati u skladu s pravilima programa InvestEU. |
| --- | --- |

(34)

Projekti koje dostavljaju partneri u provedbi radi dobivanja potpore u okviru programa InvestEU i koji obuhvaćaju kombiniranje s potporom iz drugih programa Unije trebali bi u cjelini biti usklađeni s ciljevima i kriterijima prihvatljivosti sadržanima u pravilima relevantnih programa Unije. O uporabi jamstva EU-a trebalo bi odlučivati u skladu s pravilima programa InvestEU.

| (35) | Savjetodavni centar InvestEU trebao bi podupirati razvoj stabilnog portfelja projekata ulaganja u svakoj sastavnici politike
  osiguravajući na taj način učinkovitu provedbu geografske diversifikacije radi pridonošenja cilju Unije u pogledu ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije i smanjenja regionalnih nejednakosti. U okviru savjetodavnog centra trebalo bi obratiti posebnu pozornost na potrebu za grupiranjem malih projekata i njihovo povezivanje u veće portfelje
  .
  Komisija bi trebala potpisati sporazume s Grupom EIB-a i drugim partnerima u provedbi kako bi ih imenovala partnerima savjetodavnog centra. Komisija, Grupa EIB-a i drugi partneri u provedbi trebali bi blisko surađivati kako bi se zajamčila učinkovitost, sinergije i stvarna geografska pokrivenost potpore diljem Unije, uzimajući pritom u obzir stručno znanje i lokalne kapacitete lokalnih partnera u provedbi i postojeće strukture kao što je, primjerice, Europski savjetodavni centar za ulaganja.
  Osim toga, trebalo bi predvidjeti međusektorsku sastavnicu u okviru programa InvestEU kako bi se osigurala jedinstvena kontaktna točka i horizontalna pomoć pri razvoju projekata u slučaju programa Unije kojima se centralizirano upravlja. [Am. 5] |
| --- | --- |

(35)

Savjetodavni centar InvestEU trebao bi podupirati razvoj stabilnog portfelja projekata ulaganja u svakoj sastavnici politike
  osiguravajući na taj način učinkovitu provedbu geografske diversifikacije radi pridonošenja cilju Unije u pogledu ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije i smanjenja regionalnih nejednakosti. U okviru savjetodavnog centra trebalo bi obratiti posebnu pozornost na potrebu za grupiranjem malih projekata i njihovo povezivanje u veće portfelje
  .
  Komisija bi trebala potpisati sporazume s Grupom EIB-a i drugim partnerima u provedbi kako bi ih imenovala partnerima savjetodavnog centra. Komisija, Grupa EIB-a i drugi partneri u provedbi trebali bi blisko surađivati kako bi se zajamčila učinkovitost, sinergije i stvarna geografska pokrivenost potpore diljem Unije, uzimajući pritom u obzir stručno znanje i lokalne kapacitete lokalnih partnera u provedbi i postojeće strukture kao što je, primjerice, Europski savjetodavni centar za ulaganja.
  Osim toga, trebalo bi predvidjeti međusektorsku sastavnicu u okviru programa InvestEU kako bi se osigurala jedinstvena kontaktna točka i horizontalna pomoć pri razvoju projekata u slučaju programa Unije kojima se centralizirano upravlja. [Am. 5]

| (36) | Kako bi se osigurala velika pokrivenost savjetodavnim uslugama u Uniji i uspješno iskoristilo lokalno znanje o fondu InvestEU, trebalo bi prema potrebi osigurati prisutnost savjetodavnog centra InvestEU na lokalnoj razini,
  nadopunjujući postojeće programe potpore i prisutnost lokalnih partnera
  , u cilju pružanja konkretne, proaktivne i prilagođene pomoći na terenu.
  Kako bi se olakšala savjetodavna potpora na lokalnoj razini i osigurali učinkovitost, sinergije i djelotvorna geografska pokrivenost potpore diljem Unije, savjetodavni centar InvestEU trebao bi surađivati s nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama i upravljačkim tijelima europskih strukturnih i investicijskih fondova te koristiti i iskorištavati njihovu stručnost. U državama članicama u kojima razvojne banke ili institucije ne postoje savjetodavni centar InvestEU trebao bi prema potrebi i na zahtjev dotične države članice osigurati proaktivnu savjetodavnu potporu u vezi s osnivanjem takve banke ili institucije. |
| --- | --- |

(36)

Kako bi se osigurala velika pokrivenost savjetodavnim uslugama u Uniji i uspješno iskoristilo lokalno znanje o fondu InvestEU, trebalo bi prema potrebi osigurati prisutnost savjetodavnog centra InvestEU na lokalnoj razini,
  nadopunjujući postojeće programe potpore i prisutnost lokalnih partnera
  , u cilju pružanja konkretne, proaktivne i prilagođene pomoći na terenu.
  Kako bi se olakšala savjetodavna potpora na lokalnoj razini i osigurali učinkovitost, sinergije i djelotvorna geografska pokrivenost potpore diljem Unije, savjetodavni centar InvestEU trebao bi surađivati s nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama i upravljačkim tijelima europskih strukturnih i investicijskih fondova te koristiti i iskorištavati njihovu stručnost. U državama članicama u kojima razvojne banke ili institucije ne postoje savjetodavni centar InvestEU trebao bi prema potrebi i na zahtjev dotične države članice osigurati proaktivnu savjetodavnu potporu u vezi s osnivanjem takve banke ili institucije.

| (36a) | Savjetodavni centar InvestEU trebao bi pružati savjetodavnu potporu za male projekte i projekte za novoosnovana poduzeća, osobito kada novoosnovana poduzeća žele zaštititi svoja ulaganja u istraživanje i inovacije dobivanjem prava intelektualnog vlasništva, kao što su patenti. |
| --- | --- |

(36a)

Savjetodavni centar InvestEU trebao bi pružati savjetodavnu potporu za male projekte i projekte za novoosnovana poduzeća, osobito kada novoosnovana poduzeća žele zaštititi svoja ulaganja u istraživanje i inovacije dobivanjem prava intelektualnog vlasništva, kao što su patenti.

| (37) | U kontekstu fonda InvestEU, trebalo bi pružiti potporu
  razvoju projekata i
  izgradnji kapaciteta kako bi se razvili organizacijski kapaciteti i aktivnosti održavanja tržišta koji su potrebni za stvaranje kvalitetnih projekata. Nadalje, cilj je stvoriti uvjete za povećanje potencijalnog broja prihvatljivih primatelja u segmentima tržišta
  i lokalnim segmentima
  u nastajanju, posebno ako se zbog male vrijednosti pojedinačnih projekata znatno povećava transakcijski trošak na razini projekta, npr. u slučaju ekosustava socijalnog financiranja. Potpora izgradnji kapaciteta trebala bi stoga biti komplementarna i dodatna u odnosu na djelovanje u okviru drugih programa Unije kojima je obuhvaćeno određeno područje politike.
  Također bi trebalo nastojati poduprijeti izgradnju kapaciteta potencijalnih promotora projekata, osobito lokalnih organizacija i tijela pružatelja usluga. |
| --- | --- |

(37)

U kontekstu fonda InvestEU, trebalo bi pružiti potporu
  razvoju projekata i
  izgradnji kapaciteta kako bi se razvili organizacijski kapaciteti i aktivnosti održavanja tržišta koji su potrebni za stvaranje kvalitetnih projekata. Nadalje, cilj je stvoriti uvjete za povećanje potencijalnog broja prihvatljivih primatelja u segmentima tržišta
  i lokalnim segmentima
  u nastajanju, posebno ako se zbog male vrijednosti pojedinačnih projekata znatno povećava transakcijski trošak na razini projekta, npr. u slučaju ekosustava socijalnog financiranja. Potpora izgradnji kapaciteta trebala bi stoga biti komplementarna i dodatna u odnosu na djelovanje u okviru drugih programa Unije kojima je obuhvaćeno određeno područje politike.
  Također bi trebalo nastojati poduprijeti izgradnju kapaciteta potencijalnih promotora projekata, osobito lokalnih organizacija i tijela pružatelja usluga.

| (38) | Trebalo bi uspostaviti portal InvestEU kako bi se osigurala lako dostupna baza podataka o projektima prilagođena korisnicima kojom će se povećati vidljivost projekata ulaganja za koje se traže financijska sredstva, pri čemu bi dodatni naglasak trebalo staviti na pružanje mogućeg portfelja projekata ulaganja partnerima u provedbi, usklađenih s pravom i politikama Unije. |
| --- | --- |

(38)

Trebalo bi uspostaviti portal InvestEU kako bi se osigurala lako dostupna baza podataka o projektima prilagođena korisnicima kojom će se povećati vidljivost projekata ulaganja za koje se traže financijska sredstva, pri čemu bi dodatni naglasak trebalo staviti na pružanje mogućeg portfelja projekata ulaganja partnerima u provedbi, usklađenih s pravom i politikama Unije.

| (39) | U skladu s točkama 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (11), program InvestEU treba evaluirati na temelju informacija prikupljenih u okviru posebnih zahtjeva za praćenje i pritom izbjegavati prekomjerno reguliranje i administrativno opterećenje, posebno za države članice. Ti zahtjevi mogu prema potrebi obuhvaćati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka programa InvestEU na terenu. |
| --- | --- |

(39)

U skladu s točkama 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (11), program InvestEU treba evaluirati na temelju informacija prikupljenih u okviru posebnih zahtjeva za praćenje i pritom izbjegavati prekomjerno reguliranje i administrativno opterećenje, posebno za države članice. Ti zahtjevi mogu prema potrebi obuhvaćati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka programa InvestEU na terenu.

| (40) | Trebalo bi primjenjivati čvrst okvir za praćenje utemeljen na pokazateljima ostvarenja, ishoda i učinka kako bi se pratio napredak prema ostvarenju ciljeva Unije. Kako bi se jamčila odgovornost prema europskim građanima, Komisija
  i Upravljački odbor
  trebali bi Europskom parlamentu i Vijeću podnositi godišnja izvješća o napretku, učinku i operacijama programa InvestEU. |
| --- | --- |

(40)

Trebalo bi primjenjivati čvrst okvir za praćenje utemeljen na pokazateljima ostvarenja, ishoda i učinka kako bi se pratio napredak prema ostvarenju ciljeva Unije. Kako bi se jamčila odgovornost prema europskim građanima, Komisija
  i Upravljački odbor
  trebali bi Europskom parlamentu i Vijeću podnositi godišnja izvješća o napretku, učinku i operacijama programa InvestEU.

| (41) | Na ovu Uredbu primjenjuju se horizontalna financijska pravila koja su donijeli Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebice utvrđuje postupak za utvrđivanje i izvršenje proračuna putem bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada i neizravnog izvršenja, te predviđaju kontrole u pogledu odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranja sredstvima EU-a. |
| --- | --- |

(41)

Na ovu Uredbu primjenjuju se horizontalna financijska pravila koja su donijeli Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebice utvrđuje postupak za utvrđivanje i izvršenje proračuna putem bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada i neizravnog izvršenja, te predviđaju kontrole u pogledu odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranja sredstvima EU-a.

| (42) | Uredba (EU, Euratom) br. [nova FU] primjenjuje se na program InvestEU. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, uključujući pravila o proračunskim jamstvima. |
| --- | --- |

(42)

Uredba (EU, Euratom) br. [nova FU] primjenjuje se na program InvestEU. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, uključujući pravila o proračunskim jamstvima.

| (43) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (13), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (14) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (15), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (16). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(43)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (13), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (14) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (15), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (16). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.

| (44) | Treće zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene na temelju Sporazuma o EGP-u, kojim se predviđa provedba programâ na temelju odluke donesene u skladu s tim Sporazumom. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo uvesti posebnu odredbu
  kako bi se isključila poduzeća off-shore i poduzeća smještena u „nekooperativnim” zemljama te
  kako bi se dala potrebna prava i pristup odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu kako bi oni u potpunosti mogli izvršavati svoje ovlasti
  i zajamčiti pravo Unije da se pobrine za dobro financijsko upravljanje i zaštitu svojih financijskih interesa
  . |
| --- | --- |

(44)

Treće zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene na temelju Sporazuma o EGP-u, kojim se predviđa provedba programâ na temelju odluke donesene u skladu s tim Sporazumom. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo uvesti posebnu odredbu
  kako bi se isključila poduzeća off-shore i poduzeća smještena u „nekooperativnim” zemljama te
  kako bi se dala potrebna prava i pristup odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu kako bi oni u potpunosti mogli izvršavati svoje ovlasti
  i zajamčiti pravo Unije da se pobrine za dobro financijsko upravljanje i zaštitu svojih financijskih interesa
  .

| (45) | U skladu s [upućivanje treba na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: članak 88. Odluke Vijeća 2013/755/EU] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |
| --- | --- |

(45)

U skladu s [upućivanje treba na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: članak 88. Odluke Vijeća 2013/755/EU] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (46) | Kako bi se elementi ove Uredbe koji nisu ključni dopunili smjernicama o ulaganjima
  , koje bi Komisija trebala utvrditi u bliskoj suradnji s partnerima u provedbi nakon provedbe savjetovanja i
  s kojima bi operacije financiranja i operacije ulaganja trebale biti usklađene, olakšala brza i fleksibilna prilagodba pokazatelja uspješnosti i prilagodila stopa rezervacija, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izradom smjernica o ulaganjima za operacije financiranja i operacije ulaganja u okviru različitih sastavnica politike, izmjenom Priloga III. ovoj Uredbi radi revizije ili dopune pokazatelja i prilagodbe stope rezervacija.
  U skladu s načelom proporcionalnosti, te smjernice za ulaganja trebale bi uključivati odgovarajuće odredbe za izbjegavanje nepotrebnog administrativnog opterećenja.
  Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(46)

Kako bi se elementi ove Uredbe koji nisu ključni dopunili smjernicama o ulaganjima
  , koje bi Komisija trebala utvrditi u bliskoj suradnji s partnerima u provedbi nakon provedbe savjetovanja i
  s kojima bi operacije financiranja i operacije ulaganja trebale biti usklađene, olakšala brza i fleksibilna prilagodba pokazatelja uspješnosti i prilagodila stopa rezervacija, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izradom smjernica o ulaganjima za operacije financiranja i operacije ulaganja u okviru različitih sastavnica politike, izmjenom Priloga III. ovoj Uredbi radi revizije ili dopune pokazatelja i prilagodbe stope rezervacija.
  U skladu s načelom proporcionalnosti, te smjernice za ulaganja trebale bi uključivati odgovarajuće odredbe za izbjegavanje nepotrebnog administrativnog opterećenja.
  Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (47) | Programom InvestEU trebali bi se uklanjati tržišni nedostaci i neoptimalne razine ulaganja
  na razini Unije i/ili u određenim državama članicama
  te bi za nove ili složene tržišne nedostatke trebalo predvidjeti testiranje inovativnih financijskih proizvoda na tržištu Unije i sustava za njihovo širenje. Stoga je opravdano djelovanje na razini Unije, |
| --- | --- |

(47)

Programom InvestEU trebali bi se uklanjati tržišni nedostaci i neoptimalne razine ulaganja
  na razini Unije i/ili u određenim državama članicama
  te bi za nove ili složene tržišne nedostatke trebalo predvidjeti testiranje inovativnih financijskih proizvoda na tržištu Unije i sustava za njihovo širenje. Stoga je opravdano djelovanje na razini Unije,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom Uredbom osniva se fond InvestEU kojim se pruža jamstvo EU-a za operacije financiranja i operacije ulaganja koje provode partneri u provedbi radi potpore unutarnjim politikama Unije.

Ovom se Uredbom uspostavlja i mehanizam za savjetodavnu potporu kako bi se pružila potpora razvoju
  održivih
  projekata za ulaganja i pristupu financiranju te omogućila s time povezana izgradnja kapaciteta („savjetodavni centar InvestEU”). Njome se uspostavlja i baza podataka koja omogućuje vidljivost projekata za koje promotori projekata prikupljaju financijska sredstva i u okviru koje se ulagačima pružaju informacije o mogućnostima ulaganja („portal InvestEU)”.

Njome se određuju ciljevi programa InvestEU, proračun i iznos jamstva EU-a za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (-1) | „dodatnost” znači dodatnost kako je definirana u članku 7.a ove Uredbe i kako je navedena u članku 209. stavku 2. točki (b) Financijske uredbe; |
| --- | --- |

(-1)

„dodatnost” znači dodatnost kako je definirana u članku 7.a ove Uredbe i kako je navedena u članku 209. stavku 2. točki (b) Financijske uredbe;

| (-1a) | „partner savjetodavnog centra” znači prihvatljivi partner s kojim Komisija potpisuje sporazum o provedbi usluge koju pruža savjetodavni centar InvestEU; |
| --- | --- |

(-1a)

„partner savjetodavnog centra” znači prihvatljivi partner s kojim Komisija potpisuje sporazum o provedbi usluge koju pruža savjetodavni centar InvestEU;

| (1) | „operacije mješovitog financiranja” znači operacije financirane iz proračuna Unije u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore ili povratna potpora ili i jedno i drugo iz proračuna Unije s povratnim oblicima potpore razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagača; za potrebe ove definicije programi Unije koji se financiraju iz izvora različitih od proračuna Unije, kao što je Fond za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS), mogu se izjednačiti s programima Unije koji se financiraju iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

(1)

„operacije mješovitog financiranja” znači operacije financirane iz proračuna Unije u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore ili povratna potpora ili i jedno i drugo iz proračuna Unije s povratnim oblicima potpore razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagača; za potrebe ove definicije programi Unije koji se financiraju iz izvora različitih od proračuna Unije, kao što je Fond za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS), mogu se izjednačiti s programima Unije koji se financiraju iz proračuna Unije;

| (1a) | „sporazum o doprinosu” znači pravni instrument kojim Komisija i države članice razrađuju uvjete jamstva EU-a u okviru odjeljka „države članice” utvrđenog u članku 9.; |
| --- | --- |

(1a)

„sporazum o doprinosu” znači pravni instrument kojim Komisija i države članice razrađuju uvjete jamstva EU-a u okviru odjeljka „države članice” utvrđenog u članku 9.;

| (1b) | „Grupa EIB-a” znači Europska investicijska banka i njezina društva kćeri; |
| --- | --- |

(1b)

„Grupa EIB-a” znači Europska investicijska banka i njezina društva kćeri;

| (2) | „jamstvo EU-a” znači opće jamstvo proračuna Unije u okviru kojega proračunska jamstva u skladu s [člankom 219. stavkom 1. [Financijske uredbe] proizvode učinke potpisivanjem pojedinačnih sporazuma o jamstvu s partnerima u provedbi; |
| --- | --- |

(2)

„jamstvo EU-a” znači opće jamstvo proračuna Unije u okviru kojega proračunska jamstva u skladu s [člankom 219. stavkom 1. [Financijske uredbe] proizvode učinke potpisivanjem pojedinačnih sporazuma o jamstvu s partnerima u provedbi;

| (2a) | „financijski doprinos” znači doprinos partnera u provedbi u obliku vlastitog kapaciteta za preuzimanje rizika i/ili financijske potpore za operaciju obuhvaćenu ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(2a)

„financijski doprinos” znači doprinos partnera u provedbi u obliku vlastitog kapaciteta za preuzimanje rizika i/ili financijske potpore za operaciju obuhvaćenu ovom Uredbom;

| (3) | „financijski proizvod” znači financijski mehanizam ili aranžman dogovoren između Komisije i partnera u provedbi, a prema čijim uvjetima partner u provedbi osigurava izravno ili posredno financiranje krajnjim primateljima u bilo kojem obliku iz članka 13.; |
| --- | --- |

(3)

„financijski proizvod” znači financijski mehanizam ili aranžman dogovoren između Komisije i partnera u provedbi, a prema čijim uvjetima partner u provedbi osigurava izravno ili posredno financiranje krajnjim primateljima u bilo kojem obliku iz članka 13.;

| (4) | „operacije financiranja i/ili operacije ulaganja” znači operacije kojima se osiguravaju financijska sredstva krajnjim primateljima izravno ili neizravno u obliku financijskih proizvoda, koje provodi partner u provedbi u vlastito ime i koji ih osigurava u skladu s internim pravilima i prikazuje u vlastitim financijskim izvještajima; |
| --- | --- |

(4)

„operacije financiranja i/ili operacije ulaganja” znači operacije kojima se osiguravaju financijska sredstva krajnjim primateljima izravno ili neizravno u obliku financijskih proizvoda, koje provodi partner u provedbi u vlastito ime i koji ih osigurava u skladu s internim pravilima i prikazuje u vlastitim financijskim izvještajima;

| (5) | „fondovi pod podijeljenim upravljanjem” znači fondovi u okviru kojih je predviđena mogućnost dodjele određenog iznosa na ime rezervacija za proračunsko jamstvo u odjeljku fonda InvestEU koji se odnosi na države članice, to jest Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond+ (ESF+), Kohezijski fond, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR); |
| --- | --- |

(5)

„fondovi pod podijeljenim upravljanjem” znači fondovi u okviru kojih je predviđena mogućnost dodjele određenog iznosa na ime rezervacija za proračunsko jamstvo u odjeljku fonda InvestEU koji se odnosi na države članice, to jest Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond+ (ESF+), Kohezijski fond, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR);

| (6) | „sporazum o jamstvu” znači pravni instrument u okviru kojega Komisija i partner u provedbi utvrđuju uvjete za predlaganje operacija financiranja ili operacija ulaganja kojima će se pružiti jamstvo EU-a, za pružanje proračunskog jamstva za te operacije te za njihovu provedbu u skladu s odredbama ove Uredbe; |
| --- | --- |

(6)

„sporazum o jamstvu” znači pravni instrument u okviru kojega Komisija i partner u provedbi utvrđuju uvjete za predlaganje operacija financiranja ili operacija ulaganja kojima će se pružiti jamstvo EU-a, za pružanje proračunskog jamstva za te operacije te za njihovu provedbu u skladu s odredbama ove Uredbe;

| (7) | „partner u provedbi” znači prihvatljivi partner, kao što je financijska institucija ili drugi posrednik, s kojim Komisija potpisuje sporazum o jamstvu ▌; |
| --- | --- |

(7)

„partner u provedbi” znači prihvatljivi partner, kao što je financijska institucija ili drugi posrednik, s kojim Komisija potpisuje sporazum o jamstvu ▌;

| (8) | „savjetodavni centar InvestEU” znači tehnička pomoć definirana u članku 20.; |
| --- | --- |

(8)

„savjetodavni centar InvestEU” znači tehnička pomoć definirana u članku 20.;

| (9) | „portal InvestEU” znači baza podataka definirana u članku 21.; |
| --- | --- |

(9)

„portal InvestEU” znači baza podataka definirana u članku 21.;

| (10) | „program InvestEU” znači fond InvestEU, savjetodavni centar InvestEU, portal InvestEU i operacije mješovitog financiranja zajedno; |
| --- | --- |

(10)

„program InvestEU” znači fond InvestEU, savjetodavni centar InvestEU, portal InvestEU i operacije mješovitog financiranja zajedno;

| (10a) | „smjernice o ulaganjima” znači skup kriterija utemeljen na načelima utvrđenima u ovoj Uredbi u pogledu općih ciljeva, kriterija prihvatljivosti i prihvatljivih instrumenata, koje Odbor za ulaganja upotrebljava za donošenje transparentnih i neovisnih odluka o uporabi jamstva EU-a; |
| --- | --- |

(10a)

„smjernice o ulaganjima” znači skup kriterija utemeljen na načelima utvrđenima u ovoj Uredbi u pogledu općih ciljeva, kriterija prihvatljivosti i prihvatljivih instrumenata, koje Odbor za ulaganja upotrebljava za donošenje transparentnih i neovisnih odluka o uporabi jamstva EU-a;

| (10b) | „platforma za ulaganja” znači subjekt posebne namjene, upravljani račun, ugovorno sufinanciranje ili aranžman za podjelu rizika ili aranžman uspostavljen na bilo koji drugi način putem kojeg subjekti usmjeravaju financijski doprinos s ciljem financiranja niza projekata ulaganja, a može obuhvaćati:










  (a) | nacionalne ili podnacionalne platforme, koje grupiraju nekoliko ulagačkih projekata na teritoriju određene države članice; |
| --- | --- | --- |

(10b)

„platforma za ulaganja” znači subjekt posebne namjene, upravljani račun, ugovorno sufinanciranje ili aranžman za podjelu rizika ili aranžman uspostavljen na bilo koji drugi način putem kojeg subjekti usmjeravaju financijski doprinos s ciljem financiranja niza projekata ulaganja, a može obuhvaćati:

(a)

nacionalne ili podnacionalne platforme, koje grupiraju nekoliko ulagačkih projekata na teritoriju određene države članice;

| (b) | multinacionalne ili multiregionalne platforme, koje grupiraju partnere iz nekoliko država članica ili trećih zemalja zainteresiranih za projekte na određenom zemljopisnom području; |
| --- | --- |

(b)

multinacionalne ili multiregionalne platforme, koje grupiraju partnere iz nekoliko država članica ili trećih zemalja zainteresiranih za projekte na određenom zemljopisnom području;

| (c) | tematske platforme, koje grupiraju projekte ulaganja u određenom sektoru; |
| --- | --- |

(c)

tematske platforme, koje grupiraju projekte ulaganja u određenom sektoru;

| (11) | „mikrofinanciranje” znači mikrofinanciranje kako je definirano u Uredbi [[ESF+] broj]; |
| --- | --- |

(11)

„mikrofinanciranje” znači mikrofinanciranje kako je definirano u Uredbi [[ESF+] broj];

| (12) | „poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači subjekt koji ima do 3 000 zaposlenika i koji nije MSP ni malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- |

(12)

„poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači subjekt koji ima do 3 000 zaposlenika i koji nije MSP ni malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije;

| (13) | „nacionalna razvojna banka ili institucija”
  (NRBI)
  znači pravni subjekt koji na profesionalnoj osnovi obavlja financijske djelatnosti i kojem su država članica ili subjekt države članice na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini povjerili provedbu aktivnosti razvoja ili promicanja razvoja; |
| --- | --- |

(13)

„nacionalna razvojna banka ili institucija”
  (NRBI)
  znači pravni subjekt koji na profesionalnoj osnovi obavlja financijske djelatnosti i kojem su država članica ili subjekt države članice na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini povjerili provedbu aktivnosti razvoja ili promicanja razvoja;

| (14) | „mala i srednja poduzeća (MSP-ovi)” znači mikro, mala i srednja poduzeća kako su definirana u Prilogu Preporuci Komisije 2003/361/EZ (17); |
| --- | --- |

(14)

„mala i srednja poduzeća (MSP-ovi)” znači mikro, mala i srednja poduzeća kako su definirana u Prilogu Preporuci Komisije 2003/361/EZ (17);

| (15) | „malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači subjekt koji ima do 499 zaposlenika i koji nije MSP; |
| --- | --- |

(15)

„malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači subjekt koji ima do 499 zaposlenika i koji nije MSP;

| (16) | „socijalno poduzeće” znači socijalno poduzeće kako je definirano u Uredbi [[EFS+] broj]; |
| --- | --- |

(16)

„socijalno poduzeće” znači socijalno poduzeće kako je definirano u Uredbi [[EFS+] broj];

| (16a) | „održivo financiranje” znači postupak uzimanja u obzir okolišnih i socijalnih aspekata pri donošenju odluka o ulaganju, što dovodi do povećanja ulaganja u dugoročne i održive aktivnosti; |
| --- | --- |

(16a)

„održivo financiranje” znači postupak uzimanja u obzir okolišnih i socijalnih aspekata pri donošenju odluka o ulaganju, što dovodi do povećanja ulaganja u dugoročne i održive aktivnosti;

| (17) | „treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije. |
| --- | --- |

(17)

„treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije.

Članak 3.

Ciljevi programa InvestEU

1.   Opći je cilj programa InvestEU pružiti potporu ciljevima politika Unije s pomoću operacija financiranja i operacija ulaganja kojima se pridonosi:

| (a) | konkurentnosti Unije, uključujući
  istraživanje,
  inovacije, i digitalizaciju; |
| --- | --- |

(a)

konkurentnosti Unije, uključujući
  istraživanje,
  inovacije, i digitalizaciju;

| (aa) | povećanju stope zaposlenosti u Uniji i povećanju visokokvalitetnih radnih mjesta u Uniji; |
| --- | --- |

(aa)

povećanju stope zaposlenosti u Uniji i povećanju visokokvalitetnih radnih mjesta u Uniji;

| (b) | rastu
  gospodarstva Unije
  i njegovoj održivosti, čime se Uniji omogućuje ostvarivanje ciljeva održivog razvoja i ciljeva iz Pariškog sporazuma o klimi; |
| --- | --- |

(b)

rastu
  gospodarstva Unije
  i njegovoj održivosti, čime se Uniji omogućuje ostvarivanje ciljeva održivog razvoja i ciljeva iz Pariškog sporazuma o klimi;

| (c) | socijalnoj
  inovativnosti,
  otpornosti i uključivosti u Uniji; |
| --- | --- |

(c)

socijalnoj
  inovativnosti,
  otpornosti i uključivosti u Uniji;

| (ca) | promicanju znanstvenog i tehnološkog napretka, kulture, obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

(ca)

promicanju znanstvenog i tehnološkog napretka, kulture, obrazovanja i osposobljavanja;

| (cb) | gospodarskoj, teritorijalnoj i socijalnoj koheziji; |
| --- | --- |

(cb)

gospodarskoj, teritorijalnoj i socijalnoj koheziji;

| (d) | integraciji Unijinih tržišta kapitala i jačanju jedinstvenog tržišta, uključujući rješenja kojima se rješava problem rascjepkanosti Unijinih tržišta kapitala, diversificiraju izvori financiranja za poduzeća u Uniji i promiče održivo financiranje. |
| --- | --- |

(d)

integraciji Unijinih tržišta kapitala i jačanju jedinstvenog tržišta, uključujući rješenja kojima se rješava problem rascjepkanosti Unijinih tržišta kapitala, diversificiraju izvori financiranja za poduzeća u Uniji i promiče održivo financiranje.

2.   Posebni su ciljevi programa InvestEU sljedeći:

| (a) | potpora operacijama financiranja i operacijama ulaganja u održivu infrastrukturu u područjima iz članka 7. stavka 1. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

potpora operacijama financiranja i operacijama ulaganja u održivu infrastrukturu u područjima iz članka 7. stavka 1. točke (a);

| (b) | potpora operacijama financiranja i operacijama ulaganja u istraživanje, inovacije i digitalizaciju
  u svim sastavnicama politike, uključujući potporu za unapređenje inovativnih poduzeća i plasiranje tehnologija na tržište
  ; |
| --- | --- |

(b)

potpora operacijama financiranja i operacijama ulaganja u istraživanje, inovacije i digitalizaciju
  u svim sastavnicama politike, uključujući potporu za unapređenje inovativnih poduzeća i plasiranje tehnologija na tržište
  ;

| (c) | poboljšanje
  i pojednostavljenje
  pristupa financiranju i povećanje mogućnosti financiranja za
  inovativna novoosnovana poduzeća i
  MSP-ove,
  uključujući mikropoduzeća, i povećanje njihove globalne konkurentnosti
  , a u posebno opravdanim slučajevima i za mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- |

(c)

poboljšanje
  i pojednostavljenje
  pristupa financiranju i povećanje mogućnosti financiranja za
  inovativna novoosnovana poduzeća i
  MSP-ove,
  uključujući mikropoduzeća, i povećanje njihove globalne konkurentnosti
  , a u posebno opravdanim slučajevima i za mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije;

| (d) | poboljšanje pristupa mikrofinanciranju i povećanje mogućnosti mikrofinanciranja za
  MSP-ove,
  socijalna poduzeća,
  kulturni i kreativni te obrazovni sektor,
  potpora operacijama financiranja i operacijama ulaganja povezanima sa socijalnim ulaganjima
  , kompetencijama
  i vještinama te razvoj i konsolidacija tržišta socijalnih ulaganja u područjima iz članka 7. stavka 1. točke (d). |
| --- | --- |

(d)

poboljšanje pristupa mikrofinanciranju i povećanje mogućnosti mikrofinanciranja za
  MSP-ove,
  socijalna poduzeća,
  kulturni i kreativni te obrazovni sektor,
  potpora operacijama financiranja i operacijama ulaganja povezanima sa socijalnim ulaganjima
  , kompetencijama
  i vještinama te razvoj i konsolidacija tržišta socijalnih ulaganja u područjima iz članka 7. stavka 1. točke (d).

Članak 4.

Proračun i iznos jamstva EU-a

1.   Jamstvo EU-a za potrebe odjeljka „EU” iz članka 8. stavka 1. točke (a) iznosi
  40 817 500 000
  EUR (u tekućim cijenama). Stopa rezervacija iznosi 40 %.

Za potrebe odjeljka „države članice” iz članka 8. stavka 1. točke (b) može se osigurati dodatni iznos jamstva EU-a, uz uvjet da države članice dodijele odgovarajuće iznose u skladu s [člankom 10. stavkom 1.] Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama] broj] i člankom [75. stavkom 1.] Uredba [[plan ZPP-a] broj].

Uz doprinose iz drugog podstavka države članice mogu doprinijeti odjeljku „države članice” u obliku jamstava ili gotovine.

Jamstvo EU-a iz prvog podstavka povećava se i doprinosima trećih zemalja iz članka 5., uz uvjet da su u cijelosti pokriveni rezervacijama u obliku gotovine u skladu s [člankom 218. stavkom 2.] [Financijske uredbe].

2.   ▌Raspodjela iznosa iz stavka 1. prvog podstavka
  ovog članka
  navedena je u Prilogu I.
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 26. kako bi,
  prema potrebi
  , nadopunila ovu Uredbu izmjenom
  iznosa iz ▌Priloga I. do 15 % za svaku
  sastavnicu
  .

3.   Financijska omotnica za provedbu mjera predviđenih u poglavljima V. i VI. iznosi 525 000 000 EUR (u tekućim cijenama).

4.   Iznos naveden u stavku 3. može se upotrijebiti i za tehničku i administrativnu pomoć u provedbi programa InvestEU, primjerice aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne informacijske sustave.

Članak 5.

Treće zemlje pridružene fondu InvestEU

Odjeljak „EU” fonda InvestEU iz članka 8. stavka 1. točke (a) i sve sastavnice politika iz članka 7. stavka 1. mogu primati doprinose iz sljedećih trećih zemalja za sudjelovanje u određenim financijskim proizvodima iz [članka 218. stavka 2.] [Financijske uredbe]:

| (a) | članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP), u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u; |
| --- | --- |

(a)

članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP), u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u;

| (b) | zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati, u skladu s općim načelima i općim uvjetima njihova sudjelovanja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i njih; |
| --- | --- |

(b)

zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati, u skladu s općim načelima i općim uvjetima njihova sudjelovanja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i njih;

| (c) | zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva, u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva, u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (d) | treće zemlje, u skladu s uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom:






  i. | jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ona ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije; |
| --- | --- | --- |

(d)

treće zemlje, u skladu s uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom:

i.

jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ona ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije;

| ii. | utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom [21. stavkom 5.] [Financijske uredbe]; |
| --- | --- |

ii.

utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom [21. stavkom 5.] [Financijske uredbe];

| iii. | trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu; |
| --- | --- |

iii.

trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu;

| iv. | jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese. |
| --- | --- |

iv.

jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

Članak 6.

Provedba i oblici Unijina financiranja

1.   Jamstvo EU-a provodi se u okviru neizravnog upravljanja s tijelima iz [članka 62. stavka 1. točke (c) podtočaka od ii. do vii.] [Financijske uredbe]. Drugi oblici financiranja EU-a na temelju ove Uredbe provode se u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s [Financijskom uredbom], uključujući bespovratna sredstva koja se provode u skladu s njezinom [glavom VIII.].

2.   Operacije financiranja i operacije ulaganja obuhvaćene jamstvom EU-a koje su dio operacije mješovitog financiranja kojom se potpora na temelju ove Uredbe kombinira s potporom koja se pruža u okviru jednog ili više drugih programa Unije ili Fonda za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS):

| (a) | usklađene su s ciljevima politika i ispunjavaju kriterije prihvatljivosti navedene u pravilima o programu Unije na temelju kojih se odlučuje o potpori; |
| --- | --- |

(a)

usklađene su s ciljevima politika i ispunjavaju kriterije prihvatljivosti navedene u pravilima o programu Unije na temelju kojih se odlučuje o potpori;

| (b) | u skladu su s odredbama ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

u skladu su s odredbama ove Uredbe.

2.a
     
  Operacije mješovitog financiranja u kojima se kombiniraju potpore u skladu s ovom Uredbom moraju biti koliko je to moguće bez prepreka.

3.   Operacije mješovitog financiranja, uključujući financijske instrumente koji se u cijelosti financiraju u okviru drugih programa Unije ili Fonda za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama bez uporabe jamstva EU-a na temelju ove Uredbe, u skladu su s ciljevima politika i kriterijima prihvatljivosti navedenima u pravilima o programu Unije na temelju kojih se potpora dodjeljuje.

4.   U skladu s člankom 6. stavkom 2., o bespovratnim oblicima potpore i/ili financijskim instrumentima iz proračuna Unije koji su dio operacije mješovitog financiranja iz stavaka 2. i 3. odlučuje se na temelju pravila o relevantnom programu Unije, a provode se okviru operacije mješovitog financiranja u skladu s ovom Uredbom i [glavom X.] [Financijske uredbe].

Izvješćivanje se primjenjuje i na elemente koji se odnose na usklađenost s ciljevima politika i kriterijima prihvatljivosti navedenima u pravilima o programu Unije na temelju kojih se odlučuje o potpori te na usklađenost s ovom Uredbom.

POGLAVLJE II.

POGLAVLJE II.

Fond InvestEU

Fond InvestEU

Članak 7.

Sastavnice politika

1.   Fond InvestEU djeluje u okviru sljedeće četiri sastavnice politika u okviru kojih će se uklanjati tržišni nedostaci i/ili rješavati problem neoptimalne razine ulaganja u području primjene svake od njih:

| (a) | sastavnica politika koja se odnosi na održivu infrastrukturu: uključuje održiva ulaganja u području prometa,
  uključujući multimodalni promet, sigurnosti na cestama, renoviranje i održavanje željezničke i cestovne infrastrukture, turizma,
  energetike,
  a osobito povećanog razvoja obnovljive energije, energetske učinkovitost u skladu s energetskim okvirima do 2030. i 2050., projekata renoviranja zgrada usmjerenih na uštedu energije i integraciju zgrada u povezani energetski, skladišni, digitalni i prijevozni sustav, poboljšavanja razina međusobne povezanosti,
  digitalne povezivosti
  i pristupa mreži
  , uključujući u ruralnim područjima, opskrbe i prerade sirovina, svemira, oceana,
  kopnenih
  voda,
  izbjegavanja
  otpada
  te kružnog gospodarstva
  , prirodne i druge okolišne infrastrukture, opreme, mobilne imovine i uvođenja inovativnih tehnologija koje pridonose Unijinim ciljevima okolišne i/ili socijalne održivosti
  i
  ispunjavaju Unijinih standarda okolišne ili socijalne održivosti; |
| --- | --- |

(a)

sastavnica politika koja se odnosi na održivu infrastrukturu: uključuje održiva ulaganja u području prometa,
  uključujući multimodalni promet, sigurnosti na cestama, renoviranje i održavanje željezničke i cestovne infrastrukture, turizma,
  energetike,
  a osobito povećanog razvoja obnovljive energije, energetske učinkovitost u skladu s energetskim okvirima do 2030. i 2050., projekata renoviranja zgrada usmjerenih na uštedu energije i integraciju zgrada u povezani energetski, skladišni, digitalni i prijevozni sustav, poboljšavanja razina međusobne povezanosti,
  digitalne povezivosti
  i pristupa mreži
  , uključujući u ruralnim područjima, opskrbe i prerade sirovina, svemira, oceana,
  kopnenih
  voda,
  izbjegavanja
  otpada
  te kružnog gospodarstva
  , prirodne i druge okolišne infrastrukture, opreme, mobilne imovine i uvođenja inovativnih tehnologija koje pridonose Unijinim ciljevima okolišne i/ili socijalne održivosti
  i
  ispunjavaju Unijinih standarda okolišne ili socijalne održivosti;

| (b) | sastavnica politika koja se odnosi na istraživanje, inovacije i digitalizaciju: uključuje aktivnosti istraživanja
  , razvoja proizvoda
  i inovacija, prijenos
  tehnologija i
  istraživačkih rezultata na tržište
  , potporu čimbenicima kojima se potiče razvoj tržišta i suradnja između poduzeća
  , demonstraciju i uvođenje inovativnih rješenja te potporu širenju poslovanja inovativnih poduzeća,
  uključujući novoosnovana poduzeća i
  MSP-ove, te digitalizaciju Unijine industrije
  , na temelju stečenih iskustava, posebno u vezi s instrumentom InnovFin; |
| --- | --- |

(b)

sastavnica politika koja se odnosi na istraživanje, inovacije i digitalizaciju: uključuje aktivnosti istraživanja
  , razvoja proizvoda
  i inovacija, prijenos
  tehnologija i
  istraživačkih rezultata na tržište
  , potporu čimbenicima kojima se potiče razvoj tržišta i suradnja između poduzeća
  , demonstraciju i uvođenje inovativnih rješenja te potporu širenju poslovanja inovativnih poduzeća,
  uključujući novoosnovana poduzeća i
  MSP-ove, te digitalizaciju Unijine industrije
  , na temelju stečenih iskustava, posebno u vezi s instrumentom InnovFin;

| (c) | sastavnica politika koja se odnosi na MSP-ove:
  pojednostavljen
  pristup financiranju i mogućnosti financiranja za
  novoosnovana poduzeća
  i MSP-ove,
  uključujući inovativna novoosnovana poduzeća i MSP-ove
  , a u posebno opravdanim slučajevima i za mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije
  , posebno u cilju poboljšanja globalne konkurentnosti, inovacija, digitalizacije i održivosti; |
| --- | --- |

(c)

sastavnica politika koja se odnosi na MSP-ove:
  pojednostavljen
  pristup financiranju i mogućnosti financiranja za
  novoosnovana poduzeća
  i MSP-ove,
  uključujući inovativna novoosnovana poduzeća i MSP-ove
  , a u posebno opravdanim slučajevima i za mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije
  , posebno u cilju poboljšanja globalne konkurentnosti, inovacija, digitalizacije i održivosti;

| (d) | sastavnica politika koja se odnosi na socijalna ulaganja i vještine: uključuje
  etično i održivo financiranje
  , mikrofinanciranje,
  radničko dioničarstvo
  , financiranje socijalnih poduzeća i socijalno gospodarstvo
  te mjere za promicanje rodne ravnopravnosti i aktivnog sudjelovanja žena i ranjivih skupina;
  vještine, obrazovanje, osposobljavanje i povezane usluge; socijalnu infrastrukturu (uključujući socijalno i studentsko stanovanje); socijalne inovacije; zdravstvenu i dugotrajnu skrb; uključivost i pristupačnost; kulturne aktivnosti sa socijalnim ciljem;
  kulturne i kreativne sektore, između ostalog s međukulturnim dijalogom i kohezijskim ciljevima.
  integraciju ugroženih skupina, uključujući državljane trećih zemalja. |
| --- | --- |

(d)

sastavnica politika koja se odnosi na socijalna ulaganja i vještine: uključuje
  etično i održivo financiranje
  , mikrofinanciranje,
  radničko dioničarstvo
  , financiranje socijalnih poduzeća i socijalno gospodarstvo
  te mjere za promicanje rodne ravnopravnosti i aktivnog sudjelovanja žena i ranjivih skupina;
  vještine, obrazovanje, osposobljavanje i povezane usluge; socijalnu infrastrukturu (uključujući socijalno i studentsko stanovanje); socijalne inovacije; zdravstvenu i dugotrajnu skrb; uključivost i pristupačnost; kulturne aktivnosti sa socijalnim ciljem;
  kulturne i kreativne sektore, između ostalog s međukulturnim dijalogom i kohezijskim ciljevima.
  integraciju ugroženih skupina, uključujući državljane trećih zemalja.

2.   Ako operacija financiranja ili operacija ulaganja predložena Odboru za ulaganja iz članka 19. potpada pod više sastavnica politika, ona se pripisuje sastavnici kojoj pripada njezin glavni cilj ili glavni cilj većine njezinih potprojekata, osim ako je u smjernicama o ulaganju određeno drukčije.

3.   Operacije financiranja i operacije ulaganja u svim ▌
  sastavnicama
  politika iz ▌stavka 
  1., prema potrebi,
  podliježu provjeri klimatske, okolišne i socijalne održivosti u cilju smanjenja štetnih utjecaja i povećanja koristi za klimu, okoliš i socijalnu dimenziju. Stoga će promotori koji traže financiranje dostaviti odgovarajuće informacije na temelju smjernica koje će Komisija izraditi
  u obliku delegiranog akta uzimajući pritom u obzir kriterije utvrđene u Uredbi (EU) br. .../... o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja COM(2018)0353 za utvrđivanje je li gospodarska aktivnost okolišno održiva .
  Projekti ispod određene veličine utvrđene u smjernicama
  prema potrebi se mogu isključiti
  iz provjere.

Na temelju Komisijinih smjernica omogućuje se sljedeće:

| (a) | kada je riječ o prilagodbi, jamčenje otpornosti na moguće štetne utjecaje klimatskih promjena na temelju ocjenjivanja izloženosti klimatskim promjenama i rizicima, uključujući relevantne mjere prilagodbe, a kada je riječ o ublažavanju, uključivanje cijene emisija stakleničkih plinova i pozitivnih učinaka mjera za ublažavanje klimatskih promjena u analizu troškova i koristi
  te jamčenje pridržavanja ciljeva i normi EU-a u vezi s okolišem; |
| --- | --- |

(a)

kada je riječ o prilagodbi, jamčenje otpornosti na moguće štetne utjecaje klimatskih promjena na temelju ocjenjivanja izloženosti klimatskim promjenama i rizicima, uključujući relevantne mjere prilagodbe, a kada je riječ o ublažavanju, uključivanje cijene emisija stakleničkih plinova i pozitivnih učinaka mjera za ublažavanje klimatskih promjena u analizu troškova i koristi
  te jamčenje pridržavanja ciljeva i normi EU-a u vezi s okolišem;

| (b) | uzimanje u obzir ukupnog utjecaja projekta u smislu glavnih sastavnica prirodnog kapitala povezanih sa zrakom, vodom, zemljištem i bioraznolikošću; |
| --- | --- |

(b)

uzimanje u obzir ukupnog utjecaja projekta u smislu glavnih sastavnica prirodnog kapitala povezanih sa zrakom, vodom, zemljištem i bioraznolikošću;

| (ba) | procjena učinka na zapošljavanje i stvaranje novih kvalitetnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

(ba)

procjena učinka na zapošljavanje i stvaranje novih kvalitetnih radnih mjesta;

| (c) | procjena utjecaja na socijalnu uključenost pojedinih područja ili dijelova stanovništva. |
| --- | --- |

(c)

procjena utjecaja na socijalnu uključenost pojedinih područja ili dijelova stanovništva.

4.   Partneri u provedbi dostavljaju informacije potrebne da se omogući praćenje ulaganja kojima se pridonosi ispunjavanju ciljeva Unije u pogledu klime i okoliša na temelju smjernica koje će izraditi Komisija
  i po potrebi ocjenjuju usklađenost operacija s Uredbom (EU) .../... [o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja]
  .

4.a
     
  U okviru sastavnica politike koja se odnosi na MSP-ove također se nudi potpora korisnicima kojima je prethodno pružena potpora u obliku različitih instrumenta za davanje jamstava EU-a koji su spojeni u okviru fonda InvestEU, a prije svega se misli na instrument za davanje jamstva kulturnim i kreativnim sektorima iz programa Kreativna Europa.

5.   Partneri u provedbi nastoje da:

| (a) | barem
  65 %
  ulaganja u sastavnici politika održive infrastrukture
  znatno
  pridonosi ispunjavanju ciljeva Unije u pogledu klime i okoliša
  u skladu s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

(a)

barem
  65 %
  ulaganja u sastavnici politika održive infrastrukture
  znatno
  pridonosi ispunjavanju ciljeva Unije u pogledu klime i okoliša
  u skladu s Pariškim sporazumom;

| (b) | u području prometa najmanje 10 % ulaganja u sastavnici politika za održivu infrastrukturu koristi se za ispunjavanje cilja EU-a da se do 2050. ukinu nesreće u cestovnom prometu sa smrtnim i teškim posljedicama i za obnovu željezničkih i cestovnih mostova i tunela radi njihove sigurnosti; |
| --- | --- |

(b)

u području prometa najmanje 10 % ulaganja u sastavnici politika za održivu infrastrukturu koristi se za ispunjavanje cilja EU-a da se do 2050. ukinu nesreće u cestovnom prometu sa smrtnim i teškim posljedicama i za obnovu željezničkih i cestovnih mostova i tunela radi njihove sigurnosti;

| (c) | barem 35 % ulaganja u okviru sastavnice politike za istraživanja, inovacije i digitalizaciju pridonosi ciljevima programa Obzor Europa; |
| --- | --- |

(c)

barem 35 % ulaganja u okviru sastavnice politike za istraživanja, inovacije i digitalizaciju pridonosi ciljevima programa Obzor Europa;

| (d) | znatnim udjelom jamstva koje se nudi MSP-ovima i malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije u okviru sastavnice politike za MSP-ove podupiru se inovativni MSP-ovi. |
| --- | --- |

(d)

znatnim udjelom jamstva koje se nudi MSP-ovima i malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije u okviru sastavnice politike za MSP-ove podupiru se inovativni MSP-ovi.

Komisija zajedno s partnerima u provedbi osigurava da se dio proračunskog jamstva koji se koristi za sastavnicu za održiva ulaganja distribuira u cilju postizanja ravnoteže između mjera u različitim područjima.

6.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. kojima se utvrđuju smjernice o ulaganjima u svakoj sastavnici politika.

6.a
     
  Kada Komisija pruži informacije o tumačenju smjernica o ulaganjima dužna je te informacije staviti na raspolaganje partnerima u provedbi, Odboru za ulaganja i savjetodavnom centru InvestEU-a.

Članak 7.a

Dodatnost

Za potrebe ove Uredbe „dodatnost” znači potpora fonda InvestEU operacijama kojima se rješavaju određeni tržišni nedostaci ili neoptimalne razine ulaganja na razini Unije ili na razini države članice i koje se ne bi mogle provesti tijekom razdoblja u kojem se može upotrebljavati jamstvo EU-a ili barem ne u istoj mjeri, putem partnera u provedbi bez potpore fonda InvestEU.

Članak 8.

Odjeljci

1.   
  Sastavnice
  politika iz članka 7. stavka 1. sastoje se od dva odjeljka koji su usmjereni na uklanjanje ▌tržišnih nedostataka ili rješavanje problema neoptimalne razine ulaganja, i to:

| (a) | odjeljak „EU” usmjeren je na sljedeće situacije:






  i. | tržišne nedostatke ili neoptimalne razine ulaganja koji su povezani s prioritetima politika Unije ▌; |
| --- | --- | --- |

(a)

odjeljak „EU” usmjeren je na sljedeće situacije:

i.

tržišne nedostatke ili neoptimalne razine ulaganja koji su povezani s prioritetima politika Unije ▌;

| ii. | određene
  tržišne nedostatke ili neoptimalne razine ulaganja u cijeloj Uniji
  i/ili na razini države članice
  ; ili |
| --- | --- |

ii.

određene
  tržišne nedostatke ili neoptimalne razine ulaganja u cijeloj Uniji
  i/ili na razini države članice
  ; ili

| iii. | nove ili složene tržišne nedostatke ili neoptimalne razine ulaganja u cilju razvoja novih financijskih rješenja i tržišnih struktura; |
| --- | --- |

iii.

nove ili složene tržišne nedostatke ili neoptimalne razine ulaganja u cilju razvoja novih financijskih rješenja i tržišnih struktura;

| (b) | odjeljak „države članice” usmjeren je na specifične tržišne nedostatke ili neoptimalne razine ulaganja u jednoj ili više država članica u cilju ostvarivanja ciljeva sudjelujućih fondova pod podijeljenim upravljanjem. |
| --- | --- |

(b)

odjeljak „države članice” usmjeren je na specifične tržišne nedostatke ili neoptimalne razine ulaganja u jednoj ili više država članica u cilju ostvarivanja ciljeva sudjelujućih fondova pod podijeljenim upravljanjem.

2.   Odjeljci iz stavka 1.
  , prema potrebi,
  međusobno se nadopunjavaju u cilju potpore operacijama financiranja ili operacijama ulaganja, među ostalim i kombiniranjem potpore iz oba odjeljka.

Članak 9.

Posebne odredbe koje se primjenjuju na odjeljak „države članice”

1.   Iznosi koje dodjeljuje država članica u skladu s člankom [10. stavkom 1.] Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama] broj] ili člankom [75. stavkom 1.] Uredbe [[plan ZPP-a] broj] upotrebljavaju se kao rezervacije za dio jamstva EU-a u okviru odjeljka „države članice” kojim su obuhvaćene operacije financiranja i operacije ulaganja u dotičnoj državi članici.

1.a
     
  Države članice također mogu doprinijeti odjeljku „države članice” u obliku jamstava ili u gotovini. Ti doprinosi mogu se aktivirati samo za isplate u vezi s mogućom aktivacijom jamstva nakon financiranja iz prvog podstavka članka 4. stavka 1.

2.   Utvrđivanje tog dijela jamstva EU-a u okviru odjeljka „države članice” ovisi o sklapanju sporazuma o doprinosu između države članice i Komisije.

▌

Dvije ili više država članica mogu s Komisijom sklopiti sporazum o zajedničkom doprinosu.

Odstupajući od [članka 211. stavka 1.] [Financijske uredbe], stopa rezervacija za jamstvo EU-a u odjeljku „države članice” iznosi 40 % i može se prilagoditi naviše ili naniže u svakom sporazumu o doprinosu kako bi se uzeli u obzir rizici povezani s financijskim proizvodima koje se namjerava upotrijebiti.

3.   Sporazum o doprinosu sadržava barem sljedeće elemente:

| (a) | ukupni iznos dijela jamstva EU-a u odjeljku „države članice”, njegovu stopu rezervacija, iznos doprinosa iz fondova pod podijeljenim upravljanjem, fazu uspostave izdvajanja rezervacija u skladu s godišnjim financijskim planom te iznos nepredviđene obveze koji iz toga proizlazi i koji će se pokriti uzajamnim jamstvom koje pruža dotična država članica
  i/ili partneri u provedbi ili privatni ulagači
  ; |
| --- | --- |

(a)

ukupni iznos dijela jamstva EU-a u odjeljku „države članice”, njegovu stopu rezervacija, iznos doprinosa iz fondova pod podijeljenim upravljanjem, fazu uspostave izdvajanja rezervacija u skladu s godišnjim financijskim planom te iznos nepredviđene obveze koji iz toga proizlazi i koji će se pokriti uzajamnim jamstvom koje pruža dotična država članica
  i/ili partneri u provedbi ili privatni ulagači
  ;

| (b) | strategiju koja uključuje financijske proizvode i njihovu minimalnu financijsku polugu, geografsku pokrivenost, razdoblje ulaganja te, prema potrebi, kategorije krajnjih primatelja i prihvatljivih posrednika; |
| --- | --- |

(b)

strategiju koja uključuje financijske proizvode i njihovu minimalnu financijsku polugu, geografsku pokrivenost, razdoblje ulaganja te, prema potrebi, kategorije krajnjih primatelja i prihvatljivih posrednika;

| (c) | ▌partnera ili partnere u provedbi odabrane
  u dogovoru s državom članicom
  ; |
| --- | --- |

(c)

▌partnera ili partnere u provedbi odabrane
  u dogovoru s državom članicom
  ;

| (d) | mogući doprinos iz fondova pod podijeljenim upravljanjem za
  platforme za ulaganja i
  savjetodavni centar InvestEU; |
| --- | --- |

(d)

mogući doprinos iz fondova pod podijeljenim upravljanjem za
  platforme za ulaganja i
  savjetodavni centar InvestEU;

| (e) | obvezu godišnjeg izvješćivanja države članice, uključujući izvješćivanje u skladu s pokazateljima iz sporazuma o doprinosu; |
| --- | --- |

(e)

obvezu godišnjeg izvješćivanja države članice, uključujući izvješćivanje u skladu s pokazateljima iz sporazuma o doprinosu;

| (f) | rezervacije za naknadu dijela jamstva EU-a iz odjeljka „države članice”; |
| --- | --- |

(f)

rezervacije za naknadu dijela jamstva EU-a iz odjeljka „države članice”;

| (g) | moguće kombiniranje sa sredstvima iz odjeljka „EU”, uključujući slojevitu strukturu kojom se postiže bolje pokriće rizika u skladu s člankom 8. stavkom 2. |
| --- | --- |

(g)

moguće kombiniranje sa sredstvima iz odjeljka „EU”, uključujući slojevitu strukturu kojom se postiže bolje pokriće rizika u skladu s člankom 8. stavkom 2.

Mogu se upotrebljavati doprinosi iz fondova pod podijeljenim upravljanjem, o čemu odlučuju države članice u dogovoru s partnerima u provedbi, kako bi se zajamčile sve obroke strukturiranih financijskih instrumenata.

4.   Komisija sporazume o doprinosu izvršava u okviru sporazuma o jamstvu koje potpisuje s partnerima u provedbi u skladu s člankom 14.

Ako se u roku od devet mjeseci od potpisivanja sporazuma o doprinosu ne sklopi sporazum o jamstvu ili za iznos iz sporazuma o doprinosu nije u cijelosti preuzeta obveza u okviru jednog ili više sporazuma o jamstvu, sporazum o doprinosu u prvom se slučaju otkazuje, a u drugom se slučaju na odgovarajući način izmjenjuje te se neiskorišteni iznos rezervacija ponovo koristi u skladu s [člankom 10. stavkom 5.] Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama] broj] i člankom [75. stavkom 5.] Uredbe [[plan ZPP-a] broj].

Ako sporazum o jamstvu nije propisno izvršen u roku iz članka [10. stavka 6.)] Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama] broj] ili članka [75. stavka 6.] Uredbe [[plan ZPP-a] broj], sporazum o doprinosu izmjenjuje se i neiskorišteni dio rezervacija ponovno se koristi u skladu s [člankom 10. stavkom 6.)] [[Uredba o zajedničkim odredbama] broj] i člankom [75. stavkom 6.] Uredbe [[plan ZPP-a]] broj].

5.   Na izdvajanje rezervacija za dio jamstva EU-a u odjeljku „države članice” utvrđen sporazumom o doprinosu primjenjuju se sljedeća pravila:

| (a) | nakon faze uspostave iz stavka 3. točke (a) ovog članka svi godišnji viškovi rezervacija izračunani usporedbom iznosa rezervacija propisanog na temelju stope rezervacija i stvarnih rezervacija ponovno se koriste u skladu s [člankom 10. stavkom 6. [[Uredbe o zajedničkim odredbama] i člankom [75. stavkom 6.] [[plan ZPP-a] broj]; |
| --- | --- |

(a)

nakon faze uspostave iz stavka 3. točke (a) ovog članka svi godišnji viškovi rezervacija izračunani usporedbom iznosa rezervacija propisanog na temelju stope rezervacija i stvarnih rezervacija ponovno se koriste u skladu s [člankom 10. stavkom 6. [[Uredbe o zajedničkim odredbama] i člankom [75. stavkom 6.] [[plan ZPP-a] broj];

| (b) | odstupajući od [članka 213. stavka 4.] [Financijske uredbe], nakon faze uspostave iz stavka 3. točke (a) ovog članka rezervacije ne podliježu godišnjoj nadopuni tijekom raspoloživosti tog dijela jamstva EU-a u odjeljku „države članice”; |
| --- | --- |

(b)

odstupajući od [članka 213. stavka 4.] [Financijske uredbe], nakon faze uspostave iz stavka 3. točke (a) ovog članka rezervacije ne podliježu godišnjoj nadopuni tijekom raspoloživosti tog dijela jamstva EU-a u odjeljku „države članice”;

| (c) | Komisija bez odgode obavješćuje državu članicu ako zbog aktiviranja tog dijela jamstva EU-a u odjeljku „države članice” razina rezervacija za taj dio jamstva EU-a padne ispod 20 % početnih rezervacija; |
| --- | --- |

(c)

Komisija bez odgode obavješćuje državu članicu ako zbog aktiviranja tog dijela jamstva EU-a u odjeljku „države članice” razina rezervacija za taj dio jamstva EU-a padne ispod 20 % početnih rezervacija;

| (d) | ▌ |
| --- | --- |

(d)

▌

POGLAVLJE III.

POGLAVLJE III.

Jamstvo EU-a

Jamstvo EU-a

Članak 10.

Jamstvo EU-a

1.   Jamstvo EU-a
  u okviru fonda InvestEU
  daje se partnerima u provedbi u skladu s [člankom 219. stavkom 1.] [Financijske uredbe] te se njime upravlja u skladu s [glavom X.] [Financijske uredbe].
  Jamstvo EU-a neopozivo je, bezuvjetno i osigurava se na prvi zahtjev prihvatljivom partneru za operacije financiranja i ulaganja obuhvaćene ovom Uredbom i određivanje njegove cijene isključivo je povezano s karakteristikama i profilom rizika temeljnih operacija, uzimajući u obzir prirodu temeljnih operacija i ispunjavanje željenih ciljeva politike, uključujući, ako je to propisno opravdano, po potrebi mogućnost primjene posebnih povoljnijih uvjeta i poticaja, osobito:

| (a) | u situacijama u kojima bi stresni uvjeti financijskog tržišta spriječili ostvarenje održivog projekta; |
| --- | --- |

(a)

u situacijama u kojima bi stresni uvjeti financijskog tržišta spriječili ostvarenje održivog projekta;

| (b) | kako bi se prema potrebi olakšalo osnivanje platformi za ulaganja ili financiranje projekata u sektorima ili područjima koja se suočavaju sa znatnim poteškoćama na tržištu i/ili su u neoptimalnoj situaciji kada je riječ o ulaganjima; |
| --- | --- |

(b)

kako bi se prema potrebi olakšalo osnivanje platformi za ulaganja ili financiranje projekata u sektorima ili područjima koja se suočavaju sa znatnim poteškoćama na tržištu i/ili su u neoptimalnoj situaciji kada je riječ o ulaganjima;

Osim toga, u okviru jamstva EU-a utvrđuje se:

| (a) | pouzdan mehanizam za njegovu brzu primjenu; |
| --- | --- |

(a)

pouzdan mehanizam za njegovu brzu primjenu;

| (b) | trajanje usklađeno s konačnim dospijećem posljednjeg potraživanja od krajnjih korisnika; |
| --- | --- |

(b)

trajanje usklađeno s konačnim dospijećem posljednjeg potraživanja od krajnjih korisnika;

| (c) | odgovarajuće praćenje portfelja rizika i jamstva; |
| --- | --- |

(c)

odgovarajuće praćenje portfelja rizika i jamstva;

| (d) | pouzdan mehanizam za procjenu očekivanih novčanih tokova u slučaju da se koristi; |
| --- | --- |

(d)

pouzdan mehanizam za procjenu očekivanih novčanih tokova u slučaju da se koristi;

| (e) | odgovarajuću dokumentaciju u pogledu odluka upravljanja rizikom; |
| --- | --- |

(e)

odgovarajuću dokumentaciju u pogledu odluka upravljanja rizikom;

| (f) | odgovarajuću fleksibilnost u pogledu načina iskorištavanja jamstva, omogućujući partnerima u provedbi izravnu korist od jamstva kada/ako je to potrebno, osobito ako ne postoji dodatni program jamstva; |
| --- | --- |

(f)

odgovarajuću fleksibilnost u pogledu načina iskorištavanja jamstva, omogućujući partnerima u provedbi izravnu korist od jamstva kada/ako je to potrebno, osobito ako ne postoji dodatni program jamstva;

| (g) | ispunjavanje svih dodatnih zahtjeva relevantnog regulatornog nadzornog tijela, ako postoje, da bi se smatralo učinkovitim načinom za potpuno smanjenje rizika. |
| --- | --- |

(g)

ispunjavanje svih dodatnih zahtjeva relevantnog regulatornog nadzornog tijela, ako postoje, da bi se smatralo učinkovitim načinom za potpuno smanjenje rizika.

1.a
     
  Jamstva EU-a u okviru odjeljka „EU” dodjeljuju se partnerima u provedbi. Najmanje 75 % jamstva EU-a u okviru odjeljka „EU” dodjeljuje se Grupi EIB-a. Iznosi koji premašuju 75 % jamstva EU-a mogu se učiniti dostupnima Grupi EIB -a u slučaju da nacionalne razvojne banke ili institucije ne mogu potpuno iskoristiti preostali udio jamstva. Jednako tako, iznosi koji premašuju 25 % jamstva EU-a mogu se učiniti dostupnima drugim partnerima u provedbi u slučaju da Grupa EIB-a ne može potpuno iskoristiti preostali udio jamstva. Nacionalne razvojne banke ili institucije mogu u potpunosti iskoristiti jamstvo EU-a i u slučaju da mu odluče pristupiti putem Grupe EIB-a ili Europskog investicijskog fonda.

2.   Potpora u okviru jamstva EU-a može se dodijeliti za operacije financiranja i operacije ulaganja obuhvaćene ovom Uredbom za razdoblje ulaganja koje završava 31. prosinca 2027. Ugovori između partnera u provedbi i krajnjeg primatelja ili financijskog posrednika ili drugog subjekta iz članka 13. stavka 1. potpisuju se do 31. prosinca 2028.

Članak 11.

Prihvatljive operacije financiranja i operacije ulaganja

1.   U okviru fonda InvestEU podupiru se samo operacije
  javnog i privatnog
  financiranja i operacije ulaganja koje:

| (a) | ispunjavaju uvjete iz [članka 209. stavka 2. točaka od (a) do (e)] [Financijske uredbe] i zahtjev dodatnosti iz ▌članka
  7.a ove
  Uredbe i, ako je to primjereno, zahtjev maksimiziranja privatnih ulaganja u skladu s [člankom 209. stavkom 2. točkom (e)] [Financijske uredbe]; |
| --- | --- |

(a)

ispunjavaju uvjete iz [članka 209. stavka 2. točaka od (a) do (e)] [Financijske uredbe] i zahtjev dodatnosti iz ▌članka
  7.a ove
  Uredbe i, ako je to primjereno, zahtjev maksimiziranja privatnih ulaganja u skladu s [člankom 209. stavkom 2. točkom (e)] [Financijske uredbe];

| (b) | pridonose ciljevima politika Unije
  te ih nadopunjavaju i usklađene su s
  njima i obuhvaćene su opsegom područja prihvatljivih za operacije financiranja i operacije ulaganja unutar odgovarajuće sastavnice politika u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi; i |
| --- | --- |

(b)

pridonose ciljevima politika Unije
  te ih nadopunjavaju i usklađene su s
  njima i obuhvaćene su opsegom područja prihvatljivih za operacije financiranja i operacije ulaganja unutar odgovarajuće sastavnice politika u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi; i

| (c) | usklađene su sa smjernicama o ulaganjima. |
| --- | --- |

(c)

usklađene su sa smjernicama o ulaganjima.

2.   Iz fonda InvestEU mogu se osim projekata smještenih u Uniji podupirati i sljedeći projekti i operacije u obliku operacija financiranja i operacija ulaganja:

| (a) | ▌projekti između subjekata koji su nalaze ili imaju poslovni nastan u jednoj ili više država članica i kojima su obuhvaćene jedna ili više trećih zemalja, uključujući zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate, zemlje
  koje su obuhvaćene područjem primjene
  europske politike susjedstva, Europskog gospodarskog prostora ili Europskog udruženja za slobodnu trgovinu, ili prekomorska zemlja ili područje iz Priloga II. UFEU-u ili pridružena treća zemlja, neovisno o tome postoji li partner u tim trećim zemljama ili prekomorskim zemljama ili područjima; |
| --- | --- |

(a)

▌projekti između subjekata koji su nalaze ili imaju poslovni nastan u jednoj ili više država članica i kojima su obuhvaćene jedna ili više trećih zemalja, uključujući zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate, zemlje
  koje su obuhvaćene područjem primjene
  europske politike susjedstva, Europskog gospodarskog prostora ili Europskog udruženja za slobodnu trgovinu, ili prekomorska zemlja ili područje iz Priloga II. UFEU-u ili pridružena treća zemlja, neovisno o tome postoji li partner u tim trećim zemljama ili prekomorskim zemljama ili područjima;

| (b) | operacije financiranja i operacije ulaganja u zemljama iz članka 5. kojima se doprinosi određenom financijskom proizvodu. |
| --- | --- |

(b)

operacije financiranja i operacije ulaganja u zemljama iz članka 5. kojima se doprinosi određenom financijskom proizvodu.

3.   Iz fonda InvestEU mogu se podupirati operacije financiranja i operacije ulaganja kojima se osigurava financiranje za primatelje koji su pravni subjekti s poslovnim nastanom u nekoj od sljedećih zemalja:

| (a) | državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njome povezano; |
| --- | --- |

(a)

državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njome povezano;

| (b) | trećoj zemlji ili području pridruženima programu InvestEU u skladu s člankom 5.; |
| --- | --- |

(b)

trećoj zemlji ili području pridruženima programu InvestEU u skladu s člankom 5.;

| (c) | trećoj zemlji iz stavka 2. točke (a), ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

(c)

trećoj zemlji iz stavka 2. točke (a), ako je primjenjivo;

| (d) | drugim zemljama ako je to potrebno za financiranje projekta u zemlji ili području iz točaka od (a) do (c). |
| --- | --- |

(d)

drugim zemljama ako je to potrebno za financiranje projekta u zemlji ili području iz točaka od (a) do (c).

Članak 12.

Odabir partnera u provedbi

1.   Komisija u skladu s [člankom 154.] [Financijske uredbe] među prihvatljivim partnerima odabire partnere u provedbi ili skupinu njih, kako je navedeno u drugom podstavku ovog stavka.

Za odjeljak „EU” prihvatljivi partneri su oni koji su iskazali interes i koji mogu pokriti operacije financiranja i operacije ulaganja
  u jednoj ili više
  država članica
  ili regija
  . Osim toga, partneri u provedbi mogu formirati skupinu te zajedno pokriti operacije financiranja i operacije ulaganja u jednoj ili više država članica
  ili regija
  .
  Partneri u provedbi, čija je ugovorna odgovornost ograničena njihovim nacionalnim mandatima, mogu riješiti tržišne nedostatke ili neoptimalne situacije za ulaganja i uporabom lokalno prilagođenih, usporedivih instrumenata.

Na temelju stupnja zrelosti projekta, skupina partnera u provedbi može se osnovati u bilo kojem trenutku, i to s različitim konfiguracijama kako bi se učinkovito ispunili tržišni zahtjevi.

Kada je riječ o odjeljku „države članice”, dotična država članica može za partnere u provedbi predložiti jednog ili više prihvatljivih partnera među onima koji su iskazali interes u skladu s člankom 9. stavkom 3. točkom (c).

Ako dotična država članica ne predloži partnera u provedbi, Komisija postupa u skladu s drugim podstavkom ovog stavka te odabire među partnerima u provedbi one koji mogu pokriti operacije financiranja i operacije ulaganja u predmetnom geografskom području.

2.   Pri odabiru partnera u provedbi Komisija osigurava da portfelj financijskih proizvoda u okviru fonda InvestEU:

| (a) | obuhvaća što više ciljeva utvrđenih u članku 3.; |
| --- | --- |

(a)

obuhvaća što više ciljeva utvrđenih u članku 3.;

| (b) | maksimalno povećava učinak jamstva EU-a s pomoću vlastitih sredstava koje osigurava partner u provedbi; |
| --- | --- |

(b)

maksimalno povećava učinak jamstva EU-a s pomoću vlastitih sredstava koje osigurava partner u provedbi;

| (c) | maksimizira privatna ulaganja, ako je to primjereno; |
| --- | --- |

(c)

maksimizira privatna ulaganja, ako je to primjereno;

| (d) | osigurava geografsku diversifikaciju
  i omogućuje financiranje manjih projekata
  ; |
| --- | --- |

(d)

osigurava geografsku diversifikaciju
  i omogućuje financiranje manjih projekata
  ;

| (e) | osigurava dostatnu diversifikaciju rizika; |
| --- | --- |

(e)

osigurava dostatnu diversifikaciju rizika;

| (f) | promiče inovativna financijska rješenja i rješenja za rizike kako bi se uklonili tržišni nedostaci i riješio problem neoptimalne razine ulaganja; |
| --- | --- |

(f)

promiče inovativna financijska rješenja i rješenja za rizike kako bi se uklonili tržišni nedostaci i riješio problem neoptimalne razine ulaganja;

| (fa) | ostvaruje dostatnost. |
| --- | --- |

(fa)

ostvaruje dostatnost.

3.   Pri odabiru partnera u provedbi Komisija uzima u obzir i sljedeće:

| (a) | mogući trošak i naknadu za proračun Unije; |
| --- | --- |

(a)

mogući trošak i naknadu za proračun Unije;

| (b) | kapacitete partnera u provedbi da temeljito primijeni zahtjeve iz [
  članka 155. stavka 2. i članka 155. stavka 3.
  ] [Financijske uredbe] u pogledu izbjegavanja plaćanja poreza, poreznih prijevara, utaje poreza, pranja novca, financiranja terorizma i nekooperativnih jurisdikcija. |
| --- | --- |

(b)

kapacitete partnera u provedbi da temeljito primijeni zahtjeve iz [
  članka 155. stavka 2. i članka 155. stavka 3.
  ] [Financijske uredbe] u pogledu izbjegavanja plaćanja poreza, poreznih prijevara, utaje poreza, pranja novca, financiranja terorizma i nekooperativnih jurisdikcija.

| (ba) | kapacitet partnera u provedbi za evaluaciju operacija financiranja i ulaganja u skladu s međunarodno priznatim standardima o socijalnom rejtingu, s posebnom pozornošću na socijalni učinak i učinak na okoliš; |
| --- | --- |

(ba)

kapacitet partnera u provedbi za evaluaciju operacija financiranja i ulaganja u skladu s međunarodno priznatim standardima o socijalnom rejtingu, s posebnom pozornošću na socijalni učinak i učinak na okoliš;

| (bb) | kapacitet partnera u provedbi za javno iznošenje dokaza te učinkovito osiguranje transparentnosti i pristupa javnosti informacijama o svakoj operaciji financiranja i operaciji ulaganja; |
| --- | --- |

(bb)

kapacitet partnera u provedbi za javno iznošenje dokaza te učinkovito osiguranje transparentnosti i pristupa javnosti informacijama o svakoj operaciji financiranja i operaciji ulaganja;

| (bc) | gdje je to relevantno, kapacitet partnera u provedbi za upravljanje financijskim instrumentima, uzimajući u obzir njegovo prošlo iskustvo s financijskim instrumentima i upravljačkim tijelima iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća
   (1a)
  . |
| --- | --- |

(bc)

gdje je to relevantno, kapacitet partnera u provedbi za upravljanje financijskim instrumentima, uzimajući u obzir njegovo prošlo iskustvo s financijskim instrumentima i upravljačkim tijelima iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća
   (1a)
  .

4.   Kao partneri u provedbi mogu se odabrati nacionalne razvojne banke ili institucije ako ispune zahtjeve utvrđene u ovom članku i u članku 14. stavku 1. drugom podstavku.

Članak 13.

Prihvatljive vrste financiranja

1.   Jamstvo EU-a može se upotrijebiti za pokriće rizika za sljedeće vrste financiranja koje osiguravaju partneri u provedbi:

| (a) | krediti, jamstva, protujamstva, instrumenti tržišta kapitala, bilo koji drugi oblik financiranja ili poboljšanja kreditne kvalitete, uključujući podređeni dug ili vlasničke ili kvazivlasničke udjele, koji se osiguravaju izravno ili neizravno preko financijskih posrednika, fondova, platformi za ulaganje ili drugih instrumenata kako bi se zatim prenijeli krajnjim primateljima; |
| --- | --- |

(a)

krediti, jamstva, protujamstva, instrumenti tržišta kapitala, bilo koji drugi oblik financiranja ili poboljšanja kreditne kvalitete, uključujući podređeni dug ili vlasničke ili kvazivlasničke udjele, koji se osiguravaju izravno ili neizravno preko financijskih posrednika, fondova, platformi za ulaganje ili drugih instrumenata kako bi se zatim prenijeli krajnjim primateljima;

| (b) | financiranje ili jamstva partnera u provedbi dana drugoj financijskoj instituciji koja toj instituciji omogućuju da provodi aktivnosti financiranja iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

financiranje ili jamstva partnera u provedbi dana drugoj financijskoj instituciji koja toj instituciji omogućuju da provodi aktivnosti financiranja iz točke (a).

Financiranje iz prvog podstavka točaka (a) i (b) ovog stavka može biti obuhvaćeno jamstvom EU-a samo ako je odobreno, stečeno ili izdano u korist operacija financiranja ili operacija ulaganja iz članka 11. stavka 1. i ako je financiranje partnera u provedbi odobreno u skladu sa sporazumom o financiranju koji je partner u provedbi potpisao ili transakcijom financiranja koju je sklopio nakon potpisivanja sporazuma o jamstvu između Komisije i njega, a koji nisu istekli ni otkazani.

2.   Operacije financiranja i operacije ulaganja preko fondova ili drugih posredničkih struktura obuhvaćene su jamstvom EU-a u skladu s odredbama utvrđenima u smjernicama o ulaganjima čak i ako ta struktura ulaže manji dio svojih uloženih iznosa izvan Unije i u zemlje iz članka 11. stavka 2. ili u imovinu koja nije prihvatljiva imovina na temelju ove Uredbe.

Članak 14.

Sporazumi o jamstvu

1.   Komisija sklapa sporazum o jamstvu sa svakim partnerom u provedbi kojim se utvrđuje davanje jamstva EU-a u skladu sa zahtjevima ove Uredbe u iznosu koji određuje Komisija.

Ako partneri u provedbi formiraju skupinu iz članka 12. stavka 1. drugog podstavka, sporazum o jamstvu sklapa se između Komisije i svakog partnera u provedbi unutar skupine ili jednog partnera u provedbi u ime skupine.

2.   Sporazumi o jamstvu sadržavaju konkretno odredbe u pogledu:

| (a) | iznosa i uvjeta financijskog doprinosa koji osigurava partner u provedbi; |
| --- | --- |

(a)

iznosa i uvjeta financijskog doprinosa koji osigurava partner u provedbi;

| (b) | uvjeta financiranja ili jamstava koje partner u provedbi daje drugom pravnom subjektu koji sudjeluje u provedbi, ako je to slučaj; |
| --- | --- |

(b)

uvjeta financiranja ili jamstava koje partner u provedbi daje drugom pravnom subjektu koji sudjeluje u provedbi, ako je to slučaj;

| (c) | detaljnih pravila o davanju jamstva EU-a, u skladu s člankom 16., uključujući pokriće portfelja određenih vrsta instrumenata te odgovarajuće događaje koji mogu dovesti do aktiviranja jamstva EU-a; |
| --- | --- |

(c)

detaljnih pravila o davanju jamstva EU-a, u skladu s člankom 16., uključujući pokriće portfelja određenih vrsta instrumenata te odgovarajuće događaje koji mogu dovesti do aktiviranja jamstva EU-a;

| (d) | naknade za preuzimanje rizika koja se dodjeljuje razmjerno udjelu preuzimanja rizika Unije i partnera u provedbi; |
| --- | --- |

(d)

naknade za preuzimanje rizika koja se dodjeljuje razmjerno udjelu preuzimanja rizika Unije i partnera u provedbi;

| (e) | uvjeta plaćanja; |
| --- | --- |

(e)

uvjeta plaćanja;

| (f) | obveze partnera u provedbi da prihvati odluke Komisije i Odbora za ulaganja o uporabi jamstva EU-a u korist predložene operacije financiranja ili operacije ulaganja, ne dovodeći u pitanje odlučivanje partnera u provedbi o predloženoj operaciji bez jamstva EU-a; |
| --- | --- |

(f)

obveze partnera u provedbi da prihvati odluke Komisije i Odbora za ulaganja o uporabi jamstva EU-a u korist predložene operacije financiranja ili operacije ulaganja, ne dovodeći u pitanje odlučivanje partnera u provedbi o predloženoj operaciji bez jamstva EU-a;

| (g) | odredaba i postupaka u vezi s naplatom potraživanja koja se povjerava partneru u provedbi; |
| --- | --- |

(g)

odredaba i postupaka u vezi s naplatom potraživanja koja se povjerava partneru u provedbi;

| (h) | financijskog i operativnog izvješćivanja i praćenja operacija u okviru jamstva EU-a; |
| --- | --- |

(h)

financijskog i operativnog izvješćivanja i praćenja operacija u okviru jamstva EU-a;

| (i) | ključnih pokazatelja uspješnosti, posebice u pogledu uporabe jamstva EU-a, ispunjavanja ciljeva i kriterija utvrđenih u člancima 3., 7. i 11. te mobiliziranja privatnog kapitala; |
| --- | --- |

(i)

ključnih pokazatelja uspješnosti, posebice u pogledu uporabe jamstva EU-a, ispunjavanja ciljeva i kriterija utvrđenih u člancima 3., 7. i 11. te mobiliziranja privatnog kapitala;

| (j) | ako je primjenjivo, odredaba i postupaka u vezi s operacijama mješovitog financiranja; |
| --- | --- |

(j)

ako je primjenjivo, odredaba i postupaka u vezi s operacijama mješovitog financiranja;

| (k) | ostalih relevantnih odredaba u skladu sa zahtjevima [glave X.] [Financijske uredbe]. |
| --- | --- |

(k)

ostalih relevantnih odredaba u skladu sa zahtjevima [glave X.] [Financijske uredbe].

3.   Sporazumom o jamstvu propisuje se i da se naknada koju plaća Unija za operacije financiranja i operacije ulaganja obuhvaćene ovom Uredbom isplaćuje nakon odbitka nepodmirenih plaćanja povezanih s aktiviranjem jamstva EU-a.

4.   Osim toga, sporazumom o jamstvu propisuje se i da se iznosi koji se duguju partneru u provedbi u vezi s jamstvom EU-a odbijaju od ukupnog iznosa naknade, prihoda i vraćanja koje partner u provedbi duguje Uniji na temelju operacija financiranja i operacija ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom. Ako taj iznos nije dovoljan za pokriće iznosa koji se duguje partneru u provedbi u skladu s člankom 15. stavkom 3., preostali se iznos naplaćuje iz rezervacija za jamstvo EU-a.

5.   Ako se sporazum o jamstvu sklapa u okviru odjeljka „države članice”, njime se može predvidjeti sudjelovanje predstavnika dotične države članice ili dotičnih regija u praćenju provedbe sporazuma o jamstvu.

Članak 15.

Uvjeti uporabe jamstva EU-a

1.   Davanje jamstva EU-a ovisi o stupanju na snagu sporazuma o jamstvu s odgovarajućim partnerom u provedbi.

2.   Operacije financiranja i operacije ulaganja obuhvaćene su jamstvom EU-a samo ako ispunjavaju kriterije utvrđene u ovoj Uredbi i relevantnim smjernicama o ulaganjima i ako je Odbor za ulaganja zaključio da ispunjavaju zahtjeve za potporu u okviru jamstva EU-a. Partneri u provedbi odgovorni su za jamčenje usklađenosti operacija financiranja i operacija ulaganja s ovom Uredbom i relevantnim smjernicama o ulaganjima.

3.   Komisija partneru u provedbi nije dužna platiti bilo koje administrativne troškove i pristojbe u vezi s provedbom operacija financiranja i operacija ulaganja, osim ako zbog prirode ciljeva politika koji se žele ostvariti financijskim proizvodom koji provodi partner u provedbi može dokazati da je potrebno napraviti iznimku. Pokriće tih troškova propisuje se u sporazumu o jamstvu i u skladu je s [člankom 209. stavkom 2. točkom (g)][Financijske uredbe].

4.   Osim toga, partner u provedbi može upotrijebiti jamstvo EU-a za plaćanje odgovarajućeg dijela troškova naplate, osim ako su oni odbijeni od naplaćenih iznosa u skladu s člankom 14. stavkom 4.

Članak 16.

Pokriće i uvjeti jamstva EU-a

1.   Naknada za preuzimanje rizika raspodjeljuje se između Unije i partnera u provedbi razmjerno njihovu udjelu u preuzimanju rizika u portfelju operacija financiranja i operacija ulaganja ili, ovisno o slučaju, pojedinačnih operacija
  i isključivo je povezana s karakteristikama i profilom rizičnosti temeljnih operacija
  . Partner u provedbi preuzima na vlastiti rizik odgovarajuću izloženost prema operacijama financiranja i operacijama ulaganja koje se podupiru jamstvom EU-a, osim u iznimnim slučajevima kada su ciljevi politika koji se žele ostvariti financijskim proizvodom takvi da im partner u provedbi realno ne bi mogao doprinijeti vlastitom kapacitetom za preuzimanje rizika.

2.   Jamstvo EU-a pokriva:

| (a) | za dužničke proizvode iz članka 13. stavka 1. točke (a):






  i. | glavnicu i sve kamate i iznose koji se duguju partneru u provedbi, a koje partner u provedbi nije primio, u skladu s uvjetima operacija financiranja do trenutka prestanka ispunjavanja obveza; za podređeni dug odgođeno plaćanje, smanjeno plaćanje ili zahtjev za izlazak smatraju se prestankom ispunjavanja obveza; |
| --- | --- | --- |

(a)

za dužničke proizvode iz članka 13. stavka 1. točke (a):

i.

glavnicu i sve kamate i iznose koji se duguju partneru u provedbi, a koje partner u provedbi nije primio, u skladu s uvjetima operacija financiranja do trenutka prestanka ispunjavanja obveza; za podređeni dug odgođeno plaćanje, smanjeno plaćanje ili zahtjev za izlazak smatraju se prestankom ispunjavanja obveza;

| ii. | restrukturiranje gubitaka; |
| --- | --- |

ii.

restrukturiranje gubitaka;

| iii. | gubitke nastale zbog fluktuacija tečaja valuta koje nisu euro na tržištima s ograničenim mogućnostima dugoročne zaštite od rizika; |
| --- | --- |

iii.

gubitke nastale zbog fluktuacija tečaja valuta koje nisu euro na tržištima s ograničenim mogućnostima dugoročne zaštite od rizika;

| (b) | za vlasnička ili kvazivlasnička ulaganja iz članka 13. stavka 1. točke (a) uložene iznose i s njima povezane troškove financiranja i gubitke nastale zbog fluktuacija tečaja valuta koje nisu euro; |
| --- | --- |

(b)

za vlasnička ili kvazivlasnička ulaganja iz članka 13. stavka 1. točke (a) uložene iznose i s njima povezane troškove financiranja i gubitke nastale zbog fluktuacija tečaja valuta koje nisu euro;

| (c) | za financiranje ili jamstva partnera u provedbi dana drugom pravnom subjektu iz članka 13. stavka 1. točke (b) iskorištene iznose i povezane troškove financiranja. |
| --- | --- |

(c)

za financiranje ili jamstva partnera u provedbi dana drugom pravnom subjektu iz članka 13. stavka 1. točke (b) iskorištene iznose i povezane troškove financiranja.

3.   Ako Unija izvrši plaćanje partneru u provedbi nakon aktiviranja jamstva EU-a, na nju se prenose pripadajuća prava partnera u provedbi povezana s njegovim operacijama financiranja i operacijama ulaganja obuhvaćenima jamstvom EU-a u mjeri u kojoj ta prava i dalje postoje.

Partner u provedbi u ime Unije izvršava naplatu potraživanja za subrogirane iznose i isplaćuje Uniji naplaćene iznose.

POGLAVLJE IV.

POGLAVLJE IV.

UPRAVLJANJE

UPRAVLJANJE

Članak 16.a

Upravljački odbor

1.
     
  Fondom InvestEU upravlja Upravljački odbor koji za potrebe upotrebe jamstva EU-a u skladu s općim ciljevima iz članka 3. određuje:

| (a) | strateške smjernice fonda InvestEU; |
| --- | --- |

(a)

strateške smjernice fonda InvestEU;

| (b) | operativne politike i postupke potrebne za funkcioniranje fonda InvestEU; |
| --- | --- |

(b)

operativne politike i postupke potrebne za funkcioniranje fonda InvestEU;

| (c) | pravila koja se primjenjuju na platforme za ulaganja. |
| --- | --- |

(c)

pravila koja se primjenjuju na platforme za ulaganja.

2.
     
  Upravljački odbor:

| (a) | sastavljen je od šest članova kako slijedi:










  i. | tri člana koje imenuje Komisija; |
| --- | --- | --- |

(a)

sastavljen je od šest članova kako slijedi:

i.

tri člana koje imenuje Komisija;

| ii. | jednog člana kojeg imenuje Grupa EIB-a; |
| --- | --- |

ii.

jednog člana kojeg imenuje Grupa EIB-a;

| iii. | jednog člana kojeg imenuje Savjetodavni odbor između predstavnika partnera u provedbi, pri čemu taj član ne smije biti predstavnik Grupe EIB-a; |
| --- | --- |

iii.

jednog člana kojeg imenuje Savjetodavni odbor između predstavnika partnera u provedbi, pri čemu taj član ne smije biti predstavnik Grupe EIB-a;

| iv. | jednog stručnjaka kojeg imenuje Europski parlament. Taj stručnjak ne traži niti prima naputke od institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, vlada država članica ili nekog drugog javnog ili privatnog tijela te djeluje potpuno neovisno. Stručnjak svoje dužnosti obavlja nepristrano i u interesu fonda InvestEU; |
| --- | --- |

iv.

jednog stručnjaka kojeg imenuje Europski parlament. Taj stručnjak ne traži niti prima naputke od institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, vlada država članica ili nekog drugog javnog ili privatnog tijela te djeluje potpuno neovisno. Stručnjak svoje dužnosti obavlja nepristrano i u interesu fonda InvestEU;

| (b) | bira predsjednika među trima članovima koje je imenovala Komisija na fiksni mandat od tri godine koji je moguće obnoviti jednom; |
| --- | --- |

(b)

bira predsjednika među trima članovima koje je imenovala Komisija na fiksni mandat od tri godine koji je moguće obnoviti jednom;

| (c) | raspravlja i uvelike uvažava stajališta svih članova. Ako se članovi ne mogu usuglasiti oko svojih stajališta, Upravljački odbor odluke donosi većinom glasova svojih članova. U zapisnicima sa sastanaka Upravljačkog odbora iscrpno se navode stajališta svih članova. |
| --- | --- |

(c)

raspravlja i uvelike uvažava stajališta svih članova. Ako se članovi ne mogu usuglasiti oko svojih stajališta, Upravljački odbor odluke donosi većinom glasova svojih članova. U zapisnicima sa sastanaka Upravljačkog odbora iscrpno se navode stajališta svih članova.

3.
     
  Upravljački odbor predlaže Komisiji izmjene raspodjele iznosa iz Priloga I.

4.
     
  Upravljački odbor redovito organizira savjetovanja s relevantnim dionicima, posebno sa suulagačima, javnim tijelima, stručnjacima, obrazovnim i istraživačkim institucijama te institucijama za osposobljavanje, filantropskim organizacijama, relevantnim socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva, o usmjerenju i provedbi investicijske politike koja se provodi u skladu s ovom Uredbom.

5.
     
  Detaljan zapisnik sa sastanaka Upravljačkog odbora objavljuje se što prije, čim ga Upravljački odbor odobri.

Članak 17.

Savjetodavni odbor

1.   Komisiju
  i Upravljački odbor
  savjetuje savjetodavni odbor ▌.

1.a


  Savjetodavni odbor nastoji osigurati rodnu ravnotežu i obuhvaća:

| (a) | jednog predstavnika svakog partnera u provedbi; |
| --- | --- |

(a)

jednog predstavnika svakog partnera u provedbi;

| (b) | jednog predstavnika svake države članice; |
| --- | --- |

(b)

jednog predstavnika svake države članice;

| (c) | jednog predstavnika Grupe EIB-a; |
| --- | --- |

(c)

jednog predstavnika Grupe EIB-a;

| (d) | jednog predstavnika Komisije; |
| --- | --- |

(d)

jednog predstavnika Komisije;

| (e) | jednog stručnjaka za svaku sastavnicu politike, kojeg imenuje Europski gospodarski i socijalni odbor; |
| --- | --- |

(e)

jednog stručnjaka za svaku sastavnicu politike, kojeg imenuje Europski gospodarski i socijalni odbor;

| (f) | jednog stručnjaka kojeg imenuje Odbor regija. |
| --- | --- |

(f)

jednog stručnjaka kojeg imenuje Odbor regija.

2.   ▌

3.   ▌

4.   Sastancima savjetodavnog odbora ▌
  predsjeda
  predstavnik Komisije.
  Potpredsjednik je
  predstavnik
  Grupe EIB-a
  .

▌

Savjetodavni odbor redovito se sastaje, a najmanje dvaput godišnje na zahtjev predsjednika. ▌

Detaljan zapisnik sa sastanaka savjetodavnog odbora objavljuje se što prije, čim ga savjetodavni odbor odobri.

Komisija utvrđuje operativna pravila i postupke i vodi tajništvo savjetodavnog odbora.

5.   Savjetodavni odbor:

▌

| (a) | očituje se o koncepciji financijskih proizvoda koji se provode u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(a)

očituje se o koncepciji financijskih proizvoda koji se provode u skladu s ovom Uredbom;

| (b) | savjetuje Komisiju
  i Upravljački odbor
  o tržišnim nedostacima, neoptimalnim razinama ulaganja i tržišnim uvjetima;
  ▌ |
| --- | --- |

(b)

savjetuje Komisiju
  i Upravljački odbor
  o tržišnim nedostacima, neoptimalnim razinama ulaganja i tržišnim uvjetima;

▌

| (c) | izvješćuje države članice o provedbi fonda InvestEU
  u okviru svake sastavnice politike
  ; |
| --- | --- |

(c)

izvješćuje države članice o provedbi fonda InvestEU
  u okviru svake sastavnice politike
  ;

| (d) | s državama članicama razmjenjuje mišljenja o kretanjima na tržištu i najbolje prakse. |
| --- | --- |

(d)

s državama članicama razmjenjuje mišljenja o kretanjima na tržištu i najbolje prakse.

Članak 17.a

Metodologije procjene rizika

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. radi dopune ove Uredbe uspostavljanjem metodologije procjene rizika. Takva metodologija procjene rizika razvija se u bliskoj suradnji s Grupom EIB-a i drugim provedbenim partnerima te uključuje:

| (a) | klasifikaciju stupnjevanja rizika kako bi se osiguralo dosljedno i standardno postupanje sa svim operacijama neovisno o posredničkoj instituciji; |
| --- | --- |

(a)

klasifikaciju stupnjevanja rizika kako bi se osiguralo dosljedno i standardno postupanje sa svim operacijama neovisno o posredničkoj instituciji;

| (b) | metodologiju za ocjenu vrijednosti adherentne riziku i vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza na temelju jasnih statističkih metoda, uključujući ekološke, socijalne i upravljačke (ESG) kriterije; |
| --- | --- |

(b)

metodologiju za ocjenu vrijednosti adherentne riziku i vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza na temelju jasnih statističkih metoda, uključujući ekološke, socijalne i upravljačke (ESG) kriterije;

| (c) | metodu za ocjenu izloženosti nastanku statusa neispunjavanja obveza i gubitku zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza, uzimajući u obzir vrijednost financiranja, rizik projekta, uvjete otplate, kolateral i druge relevantne pokazatelje. |
| --- | --- |

(c)

metodu za ocjenu izloženosti nastanku statusa neispunjavanja obveza i gubitku zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza, uzimajući u obzir vrijednost financiranja, rizik projekta, uvjete otplate, kolateral i druge relevantne pokazatelje.

Članak 17.b

Tablica pokazatelja

1.
     
  Tablicu pokazatelja upotrebljava svaki partner u provedbi za evaluaciju kvalitete i pouzdanosti ulaganja koja će možda primiti potporu u obliku jamstva EU-a. Tablicom pokazatelja osigurava se neovisna, transparentna i usklađena ocjena moguće i stvarne uporabe jamstva EU-a.

2.
     
  Svaki partner u provedbi ispunjava tablicu pokazatelja za svoje predložene operacije financiranja i ulaganja. Ako operaciju ulaganja predlaže više partnera u provedbi, tablicu pokazatelja zajedno ispunjavaju različiti uključeni partneri u provedbi.

3.
     
  Konkretno, tablica pokazatelja obuhvaća ocjenu:

| (a) | profila rizika predloženih operacija financiranja i ulaganja koji se dobiva primjenom metodologije procjene rizika iz članka 17.a; |
| --- | --- |

(a)

profila rizika predloženih operacija financiranja i ulaganja koji se dobiva primjenom metodologije procjene rizika iz članka 17.a;

| (b) | koristi za krajnje primatelje; |
| --- | --- |

(b)

koristi za krajnje primatelje;

| (c) | usklađenosti s obvezama EU-a u pogledu ciljeva održivog razvoja UN-a, Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama, europskog stupa socijalnih prava i Povelje o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

(c)

usklađenosti s obvezama EU-a u pogledu ciljeva održivog razvoja UN-a, Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama, europskog stupa socijalnih prava i Povelje o temeljnim pravima;

| (d) | poštovanja kriterija prihvatljivosti. |
| --- | --- |

(d)

poštovanja kriterija prihvatljivosti.

| (e) | kvalitete i doprinosa operacije ulaganja održivom rastu i zapošljavanju; |
| --- | --- |

(e)

kvalitete i doprinosa operacije ulaganja održivom rastu i zapošljavanju;

| (f) | doprinosa operacije ulaganja ostvarenju ciljeva programa InvestEU; |
| --- | --- |

(f)

doprinosa operacije ulaganja ostvarenju ciljeva programa InvestEU;

| (g) | tehničkog i financijskog doprinosa projektu; |
| --- | --- |

(g)

tehničkog i financijskog doprinosa projektu;

| (h) | o tome bavi li se predložena operacija rješavanjem utvrđenih tržišnih nedostataka ili neoptimalne razine ulaganja. |
| --- | --- |

(h)

o tome bavi li se predložena operacija rješavanjem utvrđenih tržišnih nedostataka ili neoptimalne razine ulaganja.

4.
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 26. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem detaljnih pravila za tablicu pokazatelja koju trebaju upotrebljavati partneri u provedbi.

5.
     
  Ako je potrebno, Komisija partnerima u provedbi može pružiti pomoć u primjeni metodologije procjene rizika i u sabiranju rezultata tablice pokazatelja. Osigurava da se metodologija ocjenjivanja odgovarajuće primjenjuje i da su tablice pokazatelja koje se predstavljaju Odboru za ulaganja visoke kvalitete.

Članak 18.

▌

Članak 19.

Odbor za ulaganja

1.   Osniva se
  u cijelosti neovisan
  Odbor za ulaganja. Odbor:

| (a) | ispituje prijedloge operacija financiranja i operacija ulaganja koje partneri u provedbi podnose radi stjecanja pokrića jamstvom EU-a
  , koje su prošle provjeru usklađenosti s pravom i politikama Unije koju je provela Komisija
  ; |
| --- | --- |

(a)

ispituje prijedloge operacija financiranja i operacija ulaganja koje partneri u provedbi podnose radi stjecanja pokrića jamstvom EU-a
  , koje su prošle provjeru usklađenosti s pravom i politikama Unije koju je provela Komisija
  ;

| (b) | provjerava njihovu usklađenost s ovom Uredbom i relevantnim smjernicama o ulaganjima, a posebnu pozornost posvećuje zahtjevu dodatnosti iz članka 
  7.a ove
  Uredbe i 
  po potrebi
  zahtjevu maksimiziranja privatnih ulaganja iz [članka 209. stavka 2. točke (d)] [Financijske uredbe]; i |
| --- | --- |

(b)

provjerava njihovu usklađenost s ovom Uredbom i relevantnim smjernicama o ulaganjima, a posebnu pozornost posvećuje zahtjevu dodatnosti iz članka 
  7.a ove
  Uredbe i 
  po potrebi
  zahtjevu maksimiziranja privatnih ulaganja iz [članka 209. stavka 2. točke (d)] [Financijske uredbe]; i

| (c) | provjerava ispunjavaju li operacije financiranja i operacije ulaganja sve relevantne zahtjeve za potporu u okviru jamstva EU-a. |
| --- | --- |

(c)

provjerava ispunjavaju li operacije financiranja i operacije ulaganja sve relevantne zahtjeve za potporu u okviru jamstva EU-a.

2.   Odbor za ulaganja sastaje se u četiri različita sastava koji odgovaraju sastavnicama politika iz članka 7. stavka 1.

Svaki sastav Odbora za ulaganja čini šest plaćenih vanjskih stručnjaka. Stručnjaci se biraju u skladu s [člankom 237.] [Financijske uredbe], a imenuje ih Komisija na određeni mandat od najviše četiri godine. Njihov se mandat može obnoviti, no njegovo ukupno trajanje ne smije premašiti ukupno sedam godina.
  Upravljački odbor
  članu Odbora za ulaganja koji već obnaša tu dužnost može obnoviti mandat bez provedbe postupka utvrđenog u ovom stavku.

Stručnjaci moraju imati visoku razinu relevantnog tržišnog iskustva u strukturiranju i financiranju projekata ili u financiranju MSP-ova ili korporacija.

Sastavom Odbora za ulaganja osigurava se da Odbor raspolaže temeljitim znanjem o sektorima koji su obuhvaćeni sastavnicama politika iz članka 7. stavka 1. i geografskim tržištima u Uniji te da je u cjelini rodno uravnotežen.

Četiri člana stalni su članovi svih četiriju sastava Odbora za ulaganja. Osim toga, u svakom od četiri sastava dva su stručnjaka s iskustvom ulaganja u sektorima koji su obuhvaćeni predmetnom sastavnicom politika. Najmanje jedan od stalnih članova ima iskustvo u području održivih ulaganja.
  Upravljački odbor
  imenuje članove Odbora za ulaganja u odgovarajući sastav ili sastave Odbora. Odbor za ulaganja bira predsjednika među svojim stalnim članovima.

Komisija donosi operativna pravila i postupke i 
  upravlja tajništvom
  Odbora za ulaganja.
  Tajništvo također podržava Upravljački odbor.

3.   Pri sudjelovanju u aktivnostima Odbora za ulaganja njegovi članovi izvršavaju svoje dužnosti nepristrano i u isključivom interesu fonda InvestEU. Oni ne traže niti slijede upute partnera u provedbi, institucija Unije, država članica ni bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela.

Životopisi i izjave o nepostojanju sukoba interesa svih članova Odbora za ulaganja objavljuju se i redovno ažuriraju. Svaki član Odbora za ulaganja bez odgode Komisiji
  i Upravljačkom odboru
  dostavlja sve informacije potrebne za kontinuiranu provjeru nepostojanja sukoba interesa.

Upravljački odbor
  može člana Odbora razriješiti s dužnosti ako on ne ispunjava zahtjeve utvrđene u ovom stavku ili iz drugih propisno opravdanih razloga.

4.   Kada djeluje u skladu s ovim člankom, Odbor za ulaganja koristi se
  tajništvom kojim upravlja Komisija, a koje je odgovorno predsjedniku Odbora za ulaganja. Tajništvo provjerava potpunost dokumentacije
  koju su dostavili partneri u provedbi
  koja sadržava standardizirani obrazac zahtjeva, tablicu pokazatelja i sve druge dokumente
  koje Odbor za ulaganja smatra relevantnima.
  Odbor za ulaganja može od partnera u provedbi zahtijevati objašnjenja tijekom sastanaka ili zatražiti da se do sljedećeg sastanka dostave dodatne informacije.
  Ocjena projekta koju je proveo partner u provedbi nije obvezujuća za Odbor za ulaganja za potrebe operacija financiranja ili operacija ulaganja koje su pokrivene jamstvom EU-a.

Odbor za ulaganja u svojem se postupku ocjenjivanja i provjere prijedloga koristi tablicom pokazatelja iz članka 
  17.b
  .

5.   Odbor za ulaganja zaključke donosi običnom većinom svih svojih članova
  , kada takva obična većina uključuje najmanje jednog stručnjaka
  . Ako je ishod neodlučan, predsjednik Odbora za ulaganja ima odlučujući glas.

Zaključci Odbora za ulaganja kojima se za operaciju financiranja ili operaciju ulaganja odobrava potpora u okviru jamstva EU-a javno su dostupni te sadržavaju obrazloženje odluke o odobrenju.
  U zaključcima se osvrće i na opću procjenu koja proizlazi iz tablice pokazatelja. Kada je to primjenjivo, Odbor za ulaganja u popis zaključaka kojima se odobrava potpora u obliku jamstva EU-a uvrštava informacije o operacijama, posebno njihov opis, identitetu promotora ili financijskih posrednika i ciljevima projekta. Objava ne smije sadržavati poslovno osjetljive informacije. U slučaju poslovno osjetljivih odluka, Odbor za ulaganja objavljuje takve odluke i informacije o promotorima ili financijskim posrednicima na dan zaključenja odgovarajućeg financiranja ili na raniji datum kada informacije prestaju biti poslovno osjetljive.

Prije
  potpisivanja ugovora o operaciji financiranja ili operaciji ulaganja odnosno potprojektu tablica pokazatelja javno je dostupna ▌. Objava ne smije sadržavati poslovno osjetljive informacije ili osobne podatke koji se u skladu s pravilima Unije o zaštiti podataka ne smiju otkriti.

▌
  Odbor
  za ulaganja ▌dvaput godišnje Europskom parlamentu i Vijeću
  dostavlja popis svih zaključaka, kao i tablice pokazatelja povezane s tim odlukama. To dostavljanje podliježe
  strogim zahtjevima o povjerljivosti.

Zaključci Odbora za ulaganja kojima se odbija upotreba jamstva EU-a pravodobno se stavljaju na raspolaganje dotičnom partneru u provedbi.

6.   Ako Odbor za ulaganja zaprimi zahtjev za odobrenje uporabe jamstva EU-a za operaciju financiranja ili operaciju ulaganja koja uključuje instrument, program ili strukturu koja obuhvaća potprojekte, to odobrenje odnosi se i na potprojekte, osim ako Odbor za ulaganja
  , u propisno opravdanim slučajevima,
  zadrži pravo da svaki potprojekt odobri zasebno.

6.a
     
  Odbor za ulaganja može, ako to smatra potrebnim, podnijeti Komisiji prijedloge izmjena ulagačkih smjernica.

POGLAVLJE V.

POGLAVLJE V.

Savjetodavni centar InvestEU

Savjetodavni centar InvestEU

Članak 20.

Savjetodavni centar InvestEU

1.   Savjetodavni centar InvestEU pruža savjetodavnu potporu u pronalaženju, pripremi, razvoju, strukturiranju, javnoj nabavi i provedbi projekata ulaganja ili pridonosi kapacitetima promotora i financijskih posrednika za provedbu operacija financiranja i operacija ulaganja. Njegova potpora može se prema potrebi odnositi na bilo koju fazu projektnog ciklusa ili financiranja financiranih subjekata.

Komisija potpisuje sporazume s Grupom EIB-a i drugim provedbenim partnerima kako bi ih odredila kao partnere savjetodavnog centra te ih zadužila pružanjem savjetodavne potpore, kako je navedeno u prethodnom podstavku, i usluga iz stavka 2. Komisija uspostavlja jedinstvenu točku pristupa savjetodavnom centru InvestEU te dodjeljuje zahtjeve za savjetodavnu potporu odgovarajućem partneru savjetodavnog centra. Komisija, Grupa EIB-a i drugi provedbeni partneri blisko surađuju kako bi se osigurali učinkovitost, sinergije i djelotvorna geografska pokrivenost potpore diljem Unije, uzimajući pritom u obzir postojeće strukture i rad.

Savjetodavni centar InvestEU dostupan je kao komponenta u okviru svake sastavnice politika iz članka 7. stavka 1. i obuhvaća sve sektore u okviru te sastavnice politika. Dostupne su i međusektorske savjetodavne usluge
  i savjetodavne usluge za izgradnju kapaciteta
  .

2.   Savjetodavni centar InvestEU konkretno pruža sljedeće usluge:

| (a) | pružanje jedinstvene ulazne točke za pomoć u razvoju projekata za tijela vlasti i promotore projekata za programe Unije kojima se upravlja centralizirano; |
| --- | --- |

(a)

pružanje jedinstvene ulazne točke za pomoć u razvoju projekata za tijela vlasti i promotore projekata za programe Unije kojima se upravlja centralizirano;

| (aa) | širenje svih dostupnih dodatnih informacija u vezi sa smjernicama za ulaganja i s tumačenjem tih smjernica nadležnim tijelima i promotorima projekata; |
| --- | --- |

(aa)

širenje svih dostupnih dodatnih informacija u vezi sa smjernicama za ulaganja i s tumačenjem tih smjernica nadležnim tijelima i promotorima projekata;

| (b) | pružanje pomoći promotorima projekata, prema potrebi, pri razvoju projekata kako bi ispunili ciljeve i kriterije prihvatljivosti iz članaka 3., 7. i 11. te potpora uspostavi mehanizama za objedinjavanje malih projekata; međutim, ta potpora ne dovodi u pitanje zaključke Odbora za ulaganja o pokriću tih projekata jamstvom EU-a; |
| --- | --- |

(b)

pružanje pomoći promotorima projekata, prema potrebi, pri razvoju projekata kako bi ispunili ciljeve i kriterije prihvatljivosti iz članaka 3., 7. i 11. te potpora uspostavi mehanizama za objedinjavanje malih projekata; međutim, ta potpora ne dovodi u pitanje zaključke Odbora za ulaganja o pokriću tih projekata jamstvom EU-a;

| (ba) | upotreba potencijala za privlačenje i financiranje malih projekata, među ostalim preko platformi za ulaganja; |
| --- | --- |

(ba)

upotreba potencijala za privlačenje i financiranje malih projekata, među ostalim preko platformi za ulaganja;

| (c) | potpora aktivnostima i iskorištavanje lokalnog znanja kako bi se olakšala uporaba potpore fonda InvestEU u cijeloj Uniji te aktivan doprinos, ako je to moguće, cilju sektorske i geografske raznolikosti fonda InvestEU potporom partnerima u provedbi pri pokretanju i razvoju mogućih operacija financiranja i operacija ulaganja; |
| --- | --- |

(c)

potpora aktivnostima i iskorištavanje lokalnog znanja kako bi se olakšala uporaba potpore fonda InvestEU u cijeloj Uniji te aktivan doprinos, ako je to moguće, cilju sektorske i geografske raznolikosti fonda InvestEU potporom partnerima u provedbi pri pokretanju i razvoju mogućih operacija financiranja i operacija ulaganja;

| (d) | potpora uspostavi platformi za suradnju namijenjenih za uzajamnu razmjenu podataka, stručnog znanja i najboljih praksi za podupiranje portfelja projekata i sektorskog razvoja
  , uključujući pomoć u promicanju suradnje između filantropskih organizacija i drugih potencijalnih ulagača i promotora projekata, posebno u odnosu na sastavnicu politike socijalnih ulaganja i vještina
  ; |
| --- | --- |

(d)

potpora uspostavi platformi za suradnju namijenjenih za uzajamnu razmjenu podataka, stručnog znanja i najboljih praksi za podupiranje portfelja projekata i sektorskog razvoja
  , uključujući pomoć u promicanju suradnje između filantropskih organizacija i drugih potencijalnih ulagača i promotora projekata, posebno u odnosu na sastavnicu politike socijalnih ulaganja i vještina
  ;

| (e) | pružanje proaktivne savjetodavne potpore
  , prema potrebi lokalnom prisutnošću,
  o uspostavi platformi za ulaganje, posebno prekograničnih
  i makroregionalnih
  platformi za ulaganje,
  kao i platformi za ulaganje koje objedinjuju male i srednje projekte u jednoj ili više država članica po temi ili regiji
  ; |
| --- | --- |

(e)

pružanje proaktivne savjetodavne potpore
  , prema potrebi lokalnom prisutnošću,
  o uspostavi platformi za ulaganje, posebno prekograničnih
  i makroregionalnih
  platformi za ulaganje,
  kao i platformi za ulaganje koje objedinjuju male i srednje projekte u jednoj ili više država članica po temi ili regiji
  ;

| (ea) | olakšavanje i pružanje potpore spajanju s bespovratnim sredstvima ili financijskim instrumentima financiranima iz proračuna Unije ili iz drugih izvora, kako bi se ojačale sinergije i usklađenost između instrumenata Unije te maksimizirao učinak programa InvestEU; |
| --- | --- |

(ea)

olakšavanje i pružanje potpore spajanju s bespovratnim sredstvima ili financijskim instrumentima financiranima iz proračuna Unije ili iz drugih izvora, kako bi se ojačale sinergije i usklađenost između instrumenata Unije te maksimizirao učinak programa InvestEU;

| (f) | potpora aktivnostima izgradnje kapaciteta za razvoj organizacijskih kapaciteta, vještina i postupaka te povećanje spremnosti na ulaganje organizacija kako bi promotori i tijela vlasti mogli izgraditi portfelje projekata
  , osmisliti financijske instrumente i platforme za ulaganja
  i upravljati
  projektima
  , a financijski posrednici proveli operacije financiranja i operacije ulaganja u korist subjekata koji su suočeni s otežanim pristupom financiranju, među ostalim i potporom izgradnji kapaciteta za procjenu rizika ili specifičnog sektorskog znanja
  , uz obraćanje posebne pozornosti na kulturne i kreativne sektore
  ; |
| --- | --- |

(f)

potpora aktivnostima izgradnje kapaciteta za razvoj organizacijskih kapaciteta, vještina i postupaka te povećanje spremnosti na ulaganje organizacija kako bi promotori i tijela vlasti mogli izgraditi portfelje projekata
  , osmisliti financijske instrumente i platforme za ulaganja
  i upravljati
  projektima
  , a financijski posrednici proveli operacije financiranja i operacije ulaganja u korist subjekata koji su suočeni s otežanim pristupom financiranju, među ostalim i potporom izgradnji kapaciteta za procjenu rizika ili specifičnog sektorskog znanja
  , uz obraćanje posebne pozornosti na kulturne i kreativne sektore
  ;

| (fa) | pružanje proaktivne savjetodavne potpore za novoosnovana poduzeća, osobito kada novoosnovana poduzeća žele zaštititi svoja ulaganja u istraživanje i inovacije dobivanjem prava intelektualnog vlasništva, kao što su patenti. |
| --- | --- |

(fa)

pružanje proaktivne savjetodavne potpore za novoosnovana poduzeća, osobito kada novoosnovana poduzeća žele zaštititi svoja ulaganja u istraživanje i inovacije dobivanjem prava intelektualnog vlasništva, kao što su patenti.

3.   Savjetodavni centar InvestEU dostupan je promotorima projekata iz javnog i privatnog sektora
  , uključujući nacionalne razvojne banke, platforme za ulaganja, MSP-ove i novoosnovana poduzeća, javnim tijelima
  te financijskim i drugim posrednicima.

4.   Za usluge iz stavka 2. moguća je naplata naknada kako bi se djelomično pokrili troškovi pružanja tih usluga,
  osim za usluge koje se pružaju promotorima projekata iz javnog sektora i neprofitnim ustanovama, a koje se ne naplaćuju
  .
  Naknade koje se naplaćuju MSP-ovima za usluge iz stavka 2. ograničavaju se na jednu trećinu troškova pružanja tih usluga.

5.   Kako bi se ostvarili ciljevi iz stavka 1. i olakšalo pružanje savjetodavne potpore, savjetodavni centar InvestEU koristi se stručnim znanjem Komisije
  , Grupe EIB-a
  i 
  drugih
  partnera u provedbi.

6.   Savjetodavni centar InvestEU prema potrebi dostupan je na lokalnoj razini. Osniva se posebice u državama članicama ili regijama koje su suočene s teškoćama u razvoju projekata u okviru fonda InvestEU. Savjetodavni centar InvestEU pomaže u prijenosu znanja na regionalnu i lokalnu razinu u cilju izgradnje regionalnih i lokalnih kapaciteta i stručnosti za potrebe potpore iz stavka 1.
  te u cilju provedbe i prihvata malih projekata
  .

6.a
     
  Radi pružanja savjetodavne potpora iz stavka 1. i olakšavanja pružanja savjetodavne potpore, savjetodavni centar InvestEU surađuje s nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama i koristi njihovo stručno znanje. Suradnja između savjetodavnog centra InvestEU, s jedne strane, i nacionalne razvojne banke ili institucije, s druge strane, može biti u obliku ugovornog partnerstva. Savjetodavni centar InvestEU nastoji sklopiti barem jedan sporazum o suradnji s nacionalnom razvojnom bankom ili institucijom po državi članici. U državama članicama u kojima razvojne banke ili institucije ne postoje savjetodavni centar InvestEU pruža, prema potrebi, i na zahtjev dotične države članice, proaktivnu savjetodavnu potporu u vezi s osnivanjem takve banke ili institucije.

7.   Partneri u provedbi predlažu promotorima projekata koji podnose zahtjev za financiranje, osobito manjih projekata, da za svoje projekte zatraže potporu savjetodavnog centra InvestEU kako bi se prema potrebi poboljšala priprema njihovih projekata i omogućila procjena mogućnosti objedinjavanja projekata.

Partneri u provedbi prema potrebi obavješćuju promotore o mogućnosti uvrštavanja njihovih projekata na portal InvestEU kako se navodi u članku 21.

POGLAVLJE VI.

POGLAVLJE VI.

Članak 21.

Portal InvestEU

1.   Komisija uspostavlja portal InvestEU. Riječ je o lako dostupnoj bazi projekata prilagođenoj korisnicima u kojoj su sadržane relevantne informacije za svaki projekt.

2.   Portal InvestEU Portal promotorima projekata omogućuje da povećaju vidljivost svojih projekata za koje traže financiranje i istovremeno ulagačima pruže informacije o tim projektima. Uvrštavanjem projekata na portal InvestEU ne dovode se u pitanje odluke o konačnim projektima koji se odabiru za potporu u okviru ove Uredbe, u okviru bilo kojeg drugog instrumenta EU-a ili za javno financiranje.

3.   Na portal se uvrštavaju samo projekti koji su u skladu s pravom i politikama Unije.

4.   Komisija projekte koji ispunjavaju uvjete iz stavka 3. dostavlja odgovarajućim partnerima u provedbi
  i, po potrebi, Savjetodavnom centru InvestEU
  .

5.   Partneri u provedbi pregledavaju projekte koji potpadaju pod njihovo geografsko područje i područje poslovanja.

POGLAVLJE VII.

POGLAVLJE VII.

ODGOVORNOST, PRAĆENJE I IZVJEŠĆIVANJE, EVALUACIJA I KONTROLA

ODGOVORNOST, PRAĆENJE I IZVJEŠĆIVANJE, EVALUACIJA I KONTROLA

Članak 21.a

Odgovornost

1.
     
  Na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća predsjednik Upravljačkog odbora izvješćuje instituciju koja je to zahtijevala o uspješnosti fonda InvestEU, među ostalim u okviru sudjelovanja na saslušanju u Europskom parlamentu.

2.
     
  Predsjednik Upravljačkog odbora usmenim ili pisanim putem odgovara na pitanja koja su fondu InvestEU uputili Europski parlament ili Vijeće, u svakom slučaju u roku od pet tjedana od dana primitka pitanja.

3.
     
  Na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća, Komisija podnosi izvješće o primjeni ove Uredbe.

Članak 22.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku provedbe Programa InvestEU prema ostvarivanju općih i posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu III. ovoj Uredbi.

2.   Kako bi osigurala učinkovitu procjenu napretka u ostvarenju ciljeva programa InvestEU, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. radi izmjene Priloga III. ovoj Uredbi kako bi prema potrebi preispitala ili dopunila pokazatelje te ovu Uredbu dopunila odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za partnere u provedbi i prema potrebi za druge korisnike sredstava Unije.

4.   Komisija izvješćuje o provedbi programa InvestEU u skladu s [člancima 241. i 250.] [Financijske uredbe]. U tu svrhu
  Grupa EIB-a i
  partneri u provedbi Komisiji jednom godišnje dostavljaju informacije
  , među ostalim i one o funkcioniranju jamstva,
  koje su joj potrebne da ispuni svoje obveze izvješćivanja.

5.   Osim toga, partneri u provedbi svakih šest mjeseci
  Europskom parlamentu i
  Komisiji dostavljaju izvješće o operacijama financiranja i operacijama ulaganja obuhvaćenima ovom Uredbom, razvrstanima prema potrebi u odjeljak „EU” i odjeljak „država članica” po državama članicama. U izvješće je uključena procjena usklađenosti sa zahtjevima za uporabu jamstva EU-a i s ključnim pokazateljima uspješnosti utvrđenima u Prilogu III. ovoj Uredbi. Izvješće uključuje i operativne, statističke, financijske i računovodstvene podatke
  , u najširem mogućem smislu, istodobno štiteći povjerljivost privatnih i osjetljivih poslovnih informacija,
  o svakoj operaciji financiranja i operaciji ulaganja na razini odjeljka i sastavnice politike te na razini fonda InvestEU. Jedno od navedenih izvješća sadržava informacije koje partneri u provedbi dostavljaju u skladu s [člankom 155. stavkom 1. točkom (a)] [Financijske uredbe].
  Komisija prikuplja i ocjenjuje izvješća partnera u provedbi i dostavlja sažetak u obliku javnih godišnjih izvješća, u kojima se daju informacije o razini provedbe programa u odnosu na njegove ciljeve i pokazatelje uspješnosti te navode rizici i prilike za financijske i ulagačke operacije koje se podržavaju programom InvestEU.

Članak 23.

Evaluacija

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

2.   Komisija će do 30. rujna 
  2024.
  provesti privremenu evaluaciju programa InvestEU, a posebno u pogledu uporabe jamstva EU-a.

3.   Na kraju provedbe Programa InvestEU, a najkasnije
  dvije
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa InvestEU, a posebno u pogledu uporabe jamstva EU-a.

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

5.   Partneri u provedbi dostavljaju Komisiji informacije potrebne za provedbu evaluacija iz stavaka 1. i 2.

6.   Komisija u skladu s [člankom 211. stavkom 1.] [Financijske uredbe] svake tri godine u godišnje izvješće iz [članka 250.] [Financijske uredbe] uključuje preispitivanje primjerenosti stope rezervacija iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe u odnosu na stvarni profil rizičnosti operacija financiranja i operacija ulaganja pokrivenih jamstvom EU-a. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. kako bi na temelju tog preispitivanja prilagodila stopu rezervacije iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe za najviše 15 %.

Članak 24.

Revizije

Revizije uporabe financiranja Unije koje provodi
  Europski revizorski sud uz one koje
  provode osobe ili subjekti, među ostalim i oni koje institucije ili tijela Unije nisu ovlastili, osnova su za opće jamstvo u skladu s [člankom 127.] [Financijske uredbe].

Članak 25.

Zaštita financijskih interesa Unije

Ako treća zemlja sudjeluje u programu InvestEU na temelju odluke u okviru međunarodnog sporazuma ili na temelju bilo kojeg drugog pravnog instrumenta, treća zemlja mora osigurati nužna prava i pristup koji su odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti. U slučaju OLAF-a takva prava uključuju pravo provođenja istraga, uključujući provjere i inspekcije na licu mjesta, predviđene Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF).

Članak 26.

Postupak delegiranja

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
  Delegirani akti koji se odnose na aktivnosti partnera u provedbi ili aktivnosti koje uključuju partnere u provedbi, pripremaju se u bliskom dijalogu s tim partnerima u provedbi.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 
  4. stavka 2., članka 7. stavaka 3. i 6., članaka 17.a i
  17.b, članka 22. stavka 2. i članka 23. stavka 6. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godine počevši od [stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja tog razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka
  4. stavka 2.
  , članka 7.
  stavaka 3. i
  6.,
  članaka 17.a i 17.b,
  članka 22. stavka 2. i članka 23. stavka 6. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u toj odluci navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka
  4. stavka 2.,
  članka 7.
  stavaka 3. i
  6.,
  članaka 17.a i 17.b,
  članka 22. stavka 2. i članka 23. stavka 6. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Poglavlje VIII.

Poglavlje VIII.

TRANSPARENTNOST I VIDLJIVOST

TRANSPARENTNOST I VIDLJIVOST

Članak 27.

Informiranje, priopćavanje i promidžba

1.   Partneri u provedbi priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost
  , kao i stavljanjem naglaska na socijalne učinke i učinke na okoliš
  .

2.   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja u pogledu Programa InvestEU, njegovih djelovanja i rezultata. Financijski izvori dodijeljeni Programu InvestEU također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3.

POGLAVLJE IX.

POGLAVLJE IX.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 28.

Prijelazne odredbe

1.   Prihodi, vraćanja i povrati od financijskih instrumenata uspostavljenih programima iz Priloga IV. ovoj Uredbi mogu se upotrijebiti za rezervacije za jamstvo EU-a na temelju ove Uredbe.

2.   Prihodi, vraćanja i povrati od jamstva EU-a uspostavljenog Uredbom (EU) 2015/1017 mogu se upotrijebiti za rezervacije za jamstvo EU-a na temelju ove Uredbe, osim ako se upotrijebe u svrhe iz članaka 4., 9. i 12. Uredbe (EU) 2015/1017.

Članak 29.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

PRILOG I.

Iznosi

  po pojedinim ciljevima

▌Raspodjela iz članka 4. stavka 2. za operacije financiranja i operacije ulaganja:

| (a) | ▌11 500 000 000 EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

▌11 500 000 000 EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a);

| (b) | ▌11 250 000 000 EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (b); |
| --- | --- |

(b)

▌11 250 000 000 EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (b);

| (c) | ▌
  12 500 000 000
  EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (c); |
| --- | --- |

(c)

▌
  12 500 000 000
  EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (c);

| (d) | ▌
  5 567 000 000
  EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (d). |
| --- | --- |

(d)

▌
  5 567 000 000
  EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (d).

PRILOG II.

Prihvatljiva područja za operacije financiranja i operacije ulaganja

Operacije financiranja i operacije ulaganja mogu pripadati jednom ili više sljedećih područja:

| 1. | Razvoj energetskog sektora u skladu s prioritetima energetske unije, uključujući sigurnost opskrbe energijom, i obvezama preuzetima na temelju Programa za održiv razvoj do 2030. i Pariškog sporazuma, posebice:






  (a) | širenjem proizvodnje,
  ubrzanjem uvođenja,
  opskrbe ili
  provedbe rješenja
  čiste i održive obnovljive energije; |
| --- | --- | --- |

1.

Razvoj energetskog sektora u skladu s prioritetima energetske unije, uključujući sigurnost opskrbe energijom, i obvezama preuzetima na temelju Programa za održiv razvoj do 2030. i Pariškog sporazuma, posebice:

(a)

širenjem proizvodnje,
  ubrzanjem uvođenja,
  opskrbe ili
  provedbe rješenja
  čiste i održive obnovljive energije;

| (b) | energetskom učinkovitošću
  , energetskom tranzicijom
  i štednjom energije (s naglaskom na smanjenju potražnje s pomoću upravljanja potražnjom i obnovom zgrada); |
| --- | --- |

(b)

energetskom učinkovitošću
  , energetskom tranzicijom
  i štednjom energije (s naglaskom na smanjenju potražnje s pomoću upravljanja potražnjom i obnovom zgrada);

| (c) | razvojem, unapređenjem i modernizacijom održive energetske infrastrukture (na razini prijenosa i distribucije, tehnologije pohrane
  , pametnih mreža); i povećanjem razine elektroenergetske interkonekcije između država članica; |
| --- | --- |

(c)

razvojem, unapređenjem i modernizacijom održive energetske infrastrukture (na razini prijenosa i distribucije, tehnologije pohrane
  , pametnih mreža); i povećanjem razine elektroenergetske interkonekcije između država članica;

| (d) | proizvodnjom i opskrbom
  održivim
  sintetičkim gorivima iz obnovljivih/ugljično neutralnih izvora
  i
  alternativnim gorivima
  , među ostalim za sve načine prijevoza u skladu s odredbama [Direktive 2009/28/EZ o obnovljivoj energiji]; |
| --- | --- |

(d)

proizvodnjom i opskrbom
  održivim
  sintetičkim gorivima iz obnovljivih/ugljično neutralnih izvora
  i
  alternativnim gorivima
  , među ostalim za sve načine prijevoza u skladu s odredbama [Direktive 2009/28/EZ o obnovljivoj energiji];

| (e) | infrastrukturom za
  hvatanje i skladištenje ugljika
  u industrijskim procesima, bioenergetskim postrojenjima i proizvodnim postrojenjima u cilju ostvarenja energetske tranzicije
  . |
| --- | --- |

(e)

infrastrukturom za
  hvatanje i skladištenje ugljika
  u industrijskim procesima, bioenergetskim postrojenjima i proizvodnim postrojenjima u cilju ostvarenja energetske tranzicije
  .

| 2. | Razvoj održivih
  i sigurnih
  prometnih infrastruktura
  i rješenja za mobilnost
  te opreme i inovativnih tehnologija u skladu s prometnim prioritetima Unije i obvezama preuzetima na temelju Pariškog sporazuma, posebice:






  (a) | projektima kojima se podupire razvoj infrastrukture mreže TEN-T, uključujući njezina gradska čvorišta, morske i riječne luke,
  zračne luke,
  multimodalne terminale i njihovo povezivanje s glavnim prometnim mrežama
  , kao i telematskih aplikacija utvrđenih u Uredbi (EU) br. 1315/2013
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Razvoj održivih
  i sigurnih
  prometnih infrastruktura
  i rješenja za mobilnost
  te opreme i inovativnih tehnologija u skladu s prometnim prioritetima Unije i obvezama preuzetima na temelju Pariškog sporazuma, posebice:

(a)

projektima kojima se podupire razvoj infrastrukture mreže TEN-T, uključujući njezina gradska čvorišta, morske i riječne luke,
  zračne luke,
  multimodalne terminale i njihovo povezivanje s glavnim prometnim mrežama
  , kao i telematskih aplikacija utvrđenih u Uredbi (EU) br. 1315/2013
  ;

| (aa) | infrastrukturnim projektima TEN-T koji sadrže odredbe o upotrebi najmanje dva načina prijevoza, posebno multimodalnim teretnim terminalima i putničkim prometnim čvorištima; |
| --- | --- |

(aa)

infrastrukturnim projektima TEN-T koji sadrže odredbe o upotrebi najmanje dva načina prijevoza, posebno multimodalnim teretnim terminalima i putničkim prometnim čvorištima;

| (b) | pametnim i održivim projektima za gradsku mobilnost
  , uključujući unutarnje plovne putove i zračni promet
  (usmjerenima na načine gradskog prijevoza s niskom razinom emisija, pristupačnost
  bez diskriminacije
  , onečišćenje zraka i buku, potrošnju energije i 
  poboljšanu sigurnost, među ostalim i za bicikliste i pješake
  ); |
| --- | --- |

(b)

pametnim i održivim projektima za gradsku mobilnost
  , uključujući unutarnje plovne putove i zračni promet
  (usmjerenima na načine gradskog prijevoza s niskom razinom emisija, pristupačnost
  bez diskriminacije
  , onečišćenje zraka i buku, potrošnju energije i 
  poboljšanu sigurnost, među ostalim i za bicikliste i pješake
  );

| (c) | podupiranjem obnavljanja i naknadnog opremanja mobilne prometne imovine u cilju uvođenja rješenja za mobilnost s niskom razinom emisija
  , uključujući uporabu alternativnih goriva i sintetičkih goriva iz obnovljivih/ugljično neutralnih izvora u vozilima svih načina prijevoza
  ; |
| --- | --- |

(c)

podupiranjem obnavljanja i naknadnog opremanja mobilne prometne imovine u cilju uvođenja rješenja za mobilnost s niskom razinom emisija
  , uključujući uporabu alternativnih goriva i sintetičkih goriva iz obnovljivih/ugljično neutralnih izvora u vozilima svih načina prijevoza
  ;

| (d) | s pomoću željezničke infrastrukture, drugih željezničkih projekata,
  infrastrukture za unutarnje plovne putove
  i morskih luka
  te pomorskih autocesta
  ; |
| --- | --- |

(d)

s pomoću željezničke infrastrukture, drugih željezničkih projekata,
  infrastrukture za unutarnje plovne putove
  i morskih luka
  te pomorskih autocesta
  ;

| (e) | s pomoću infrastrukture za alternativna goriva
  za sve načine prijevoza
  , uključujući infrastrukturu za električno punjenje. |
| --- | --- |

(e)

s pomoću infrastrukture za alternativna goriva
  za sve načine prijevoza
  , uključujući infrastrukturu za električno punjenje.

| (ea) | pametnim i održivim projektima za mobilnost usmjerenima na:










  i. | sigurnost na cestama (uključujući poboljšanje sigurnosti vozača i putnika i smanjenje broja nesreća sa smrtnim ishodom i teško ozlijeđenima), |
| --- | --- | --- |

(ea)

pametnim i održivim projektima za mobilnost usmjerenima na:

i.

sigurnost na cestama (uključujući poboljšanje sigurnosti vozača i putnika i smanjenje broja nesreća sa smrtnim ishodom i teško ozlijeđenima),

| ii. | pristupačnost (među ostalim i u ruralnim područjima), |
| --- | --- |

ii.

pristupačnost (među ostalim i u ruralnim područjima),

| iii. | smanjenje emisija, |
| --- | --- |

iii.

smanjenje emisija,

| iv. | razvoj i primjenu novih prometnih tehnologija i usluga, osobito kad je riječ o malim i srednjim poduzećima, uključujući povezane i autonomne načine prijevoza te integrirane sustave izdavanja karata; |
| --- | --- |

iv.

razvoj i primjenu novih prometnih tehnologija i usluga, osobito kad je riječ o malim i srednjim poduzećima, uključujući povezane i autonomne načine prijevoza te integrirane sustave izdavanja karata;

| (eb) | projektima za održavanje ili nadogradnju postojeće prometne infrastrukture, uključujući autoceste mreže TEN-T ako je potrebno nadograditi, održati ili poboljšati sigurnost na cestama, razviti usluge ITS-a ili zajamčiti cjelovitost i standarde infrastrukture, osobito sigurna parkirališta i objekte, benzinske crpke za alternativna goriva i sustave za punjenje električnih vozila; |
| --- | --- |

(eb)

projektima za održavanje ili nadogradnju postojeće prometne infrastrukture, uključujući autoceste mreže TEN-T ako je potrebno nadograditi, održati ili poboljšati sigurnost na cestama, razviti usluge ITS-a ili zajamčiti cjelovitost i standarde infrastrukture, osobito sigurna parkirališta i objekte, benzinske crpke za alternativna goriva i sustave za punjenje električnih vozila;

| (ec) | s pomoću cestovne infrastrukture za promet u kohezijskim zemljama, manje razvijenim regijama ili u prekograničnim projektima u području prometa. |
| --- | --- |

(ec)

s pomoću cestovne infrastrukture za promet u kohezijskim zemljama, manje razvijenim regijama ili u prekograničnim projektima u području prometa.

| 3. | Okoliš i resursi, posebice:






  (a) | s pomoću vodne, uključujući vodoopskrbu i odvodnju, i obalne infrastrukture i druge zelene infrastrukture povezane s vodom; |
| --- | --- | --- |

3.

Okoliš i resursi, posebice:

(a)

s pomoću vodne, uključujući vodoopskrbu i odvodnju, i obalne infrastrukture i druge zelene infrastrukture povezane s vodom;

| (b) | s pomoću infrastrukture za gospodarenje otpadom; |
| --- | --- |

(b)

s pomoću infrastrukture za gospodarenje otpadom;

| (c) | s pomoću projekata i poduzeća u području upravljanja okolišnim resursima i 
  održivih
  tehnologija; |
| --- | --- |

(c)

s pomoću projekata i poduzeća u području upravljanja okolišnim resursima i 
  održivih
  tehnologija;

| (d) | poboljšanjem i obnovom ekosustava i njihovih usluga; |
| --- | --- |

(d)

poboljšanjem i obnovom ekosustava i njihovih usluga;

| (e) | održivim urbanim, ruralnim i obalnim razvojem
  i obnovom
  ; |
| --- | --- |

(e)

održivim urbanim, ruralnim i obalnim razvojem
  i obnovom
  ;

| (f) | mjerama u području klimatskih promjena, uključujući smanjenje rizika od prirodnih katastrofa
  , prilagodbu na klimatske promjene i ublažavanje klimatskih promjena
  ; |
| --- | --- |

(f)

mjerama u području klimatskih promjena, uključujući smanjenje rizika od prirodnih katastrofa
  , prilagodbu na klimatske promjene i ublažavanje klimatskih promjena
  ;

| (g) | s pomoću projekata i poduzeća u kojima se primjenjuju načela kružnog gospodarstva ugradnjom aspekata resursne učinkovitosti u proizvodni ciklus i životni ciklus proizvoda, uključujući održivu opskrbu primarnim i sekundarnim sirovinama; |
| --- | --- |

(g)

s pomoću projekata i poduzeća u kojima se primjenjuju načela kružnog gospodarstva ugradnjom aspekata resursne učinkovitosti u proizvodni ciklus i životni ciklus proizvoda, uključujući održivu opskrbu primarnim i sekundarnim sirovinama;

| (h) | dekarbonizacijom i održivim smanjenjem emisija energetski intenzivnih industrija, uključujući velike demonstracijske projekte i uvođenje inovativnih tehnologija s niskom razinom emisija; |
| --- | --- |

(h)

dekarbonizacijom i održivim smanjenjem emisija energetski intenzivnih industrija, uključujući velike demonstracijske projekte i uvođenje inovativnih tehnologija s niskom razinom emisija;

| (ha) | s pomoću projekata za promicanje održive kulturne baštine, osobito strategijama i instrumentima za očuvanje europske materijalne i nematerijalne kulturne baštine. |
| --- | --- |

(ha)

s pomoću projekata za promicanje održive kulturne baštine, osobito strategijama i instrumentima za očuvanje europske materijalne i nematerijalne kulturne baštine.

| 4. | Razvoj infrastrukture za digitalnu povezivost, posebice s pomoću projekata kojima se podupire uvođenje digitalnih mreža vrlo visokog kapaciteta
  , povezivost preko mreže 5G i poboljšanje digitalnih veza i pristupa, osobito u ruralnim područjima i perifernim regijama. |
| --- | --- |

4.

Razvoj infrastrukture za digitalnu povezivost, posebice s pomoću projekata kojima se podupire uvođenje digitalnih mreža vrlo visokog kapaciteta
  , povezivost preko mreže 5G i poboljšanje digitalnih veza i pristupa, osobito u ruralnim područjima i perifernim regijama.

| 5. | Istraživanje, razvoj i inovacije, posebice:






  (a) | potporom
  istraživačkoj infrastrukturi te
  istraživačkim
  i inovacijskim projektima
  u svim tematskim područjima, koji su definirani u ciljevima programa Obzor Europa,
  te koji tim ciljevima doprinose; |
| --- | --- | --- |

5.

Istraživanje, razvoj i inovacije, posebice:

(a)

potporom
  istraživačkoj infrastrukturi te
  istraživačkim
  i inovacijskim projektima
  u svim tematskim područjima, koji su definirani u ciljevima programa Obzor Europa,
  te koji tim ciljevima doprinose;

| (b) | korporativnim projektima
  , što uključuje stručno osposobljavanje te promicanje stvaranja klastera i poslovnih mreža
  ; |
| --- | --- |

(b)

korporativnim projektima
  , što uključuje stručno osposobljavanje te promicanje stvaranja klastera i poslovnih mreža
  ;

| (c) | demonstracijskim projektima i programima te uvođenjem povezane infrastrukture, tehnologija i procesa; |
| --- | --- |

(c)

demonstracijskim projektima i programima te uvođenjem povezane infrastrukture, tehnologija i procesa;

| (d) | suradničkim istraživačkim i inovacijskim
  projektima između akademske zajednice
  , istraživačkih i inovacijskih organizacija
  i industrije;
  javno-privatnim partnerstvima i organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

(d)

suradničkim istraživačkim i inovacijskim
  projektima između akademske zajednice
  , istraživačkih i inovacijskih organizacija
  i industrije;
  javno-privatnim partnerstvima i organizacijama civilnog društva;

| (e) | prijenos znanja i tehnologija; |
| --- | --- |

(e)

prijenos znanja i tehnologija;

| (f) | s pomoću novih djelotvornih
  i dostupnih
  zdravstvenih proizvoda, uključujući lijekove, medicinske proizvode
  , dijagnostiku
  i lijekove za naprednu terapiju
  , nove antimikrobne lijekove i inovativne razvojne postupke u kojima se izbjegava testiranje na životinjama. |
| --- | --- |

(f)

s pomoću novih djelotvornih
  i dostupnih
  zdravstvenih proizvoda, uključujući lijekove, medicinske proizvode
  , dijagnostiku
  i lijekove za naprednu terapiju
  , nove antimikrobne lijekove i inovativne razvojne postupke u kojima se izbjegava testiranje na životinjama.

| 6. | Razvoj, ▌uvođenje
  i rast
  digitalnih tehnologija i usluga, posebice:






  (a) | s pomoću umjetne inteligencije
  u skladu s programom Digitalna Europa, posebno u pogledu etike; |
| --- | --- | --- |

6.

Razvoj, ▌uvođenje
  i rast
  digitalnih tehnologija i usluga, posebice:

(a)

s pomoću umjetne inteligencije
  u skladu s programom Digitalna Europa, posebno u pogledu etike;

| (aa) | kvantne tehnologije
  ; |
| --- | --- |

(aa)

kvantne tehnologije
  ;

| (b) | s pomoću infrastrukture kibersigurnosti i mrežne zaštite; |
| --- | --- |

(b)

s pomoću infrastrukture kibersigurnosti i mrežne zaštite;

| (c) | s pomoću interneta stvari; |
| --- | --- |

(c)

s pomoću interneta stvari;

| (d) | s pomoću tehnologije lanaca blokova i drugih tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija; |
| --- | --- |

(d)

s pomoću tehnologije lanaca blokova i drugih tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija;

| (e) | naprednim digitalnim vještinama; |
| --- | --- |

(e)

naprednim digitalnim vještinama;

| (f) | s pomoću drugih naprednih digitalnih tehnologija i usluga koje pridonose digitalizaciji industrije Unije
  i integraciji digitalnih tehnologija, usluga i vještina u prometni sektor Unije; |
| --- | --- |

(f)

s pomoću drugih naprednih digitalnih tehnologija i usluga koje pridonose digitalizaciji industrije Unije
  i integraciji digitalnih tehnologija, usluga i vještina u prometni sektor Unije;

| (fa) | robotike i automatizacije. |
| --- | --- |

(fa)

robotike i automatizacije.

| 7. | Financijska potpora subjektima koji zapošljavaju do 3 000 zaposlenika
  . Sastavnica politike koja se odnosi na MSP-ove
  usredotočuje se
  samo
  na MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije
  te socijalna poduzeća koja su MSP-ovi
  , posebice:






  (a) | osiguravanjem obrtnog kapitala i ulaganja
  , osobito u vezi s postupcima kojima se pokreće poduzetnička kultura i okružje te potiče stvaranje i rast mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća
  ; |
| --- | --- | --- |

7.

Financijska potpora subjektima koji zapošljavaju do 3 000 zaposlenika
  . Sastavnica politike koja se odnosi na MSP-ove
  usredotočuje se
  samo
  na MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije
  te socijalna poduzeća koja su MSP-ovi
  , posebice:

(a)

osiguravanjem obrtnog kapitala i ulaganja
  , osobito u vezi s postupcima kojima se pokreće poduzetnička kultura i okružje te potiče stvaranje i rast mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća
  ;

| (b) | osiguravanjem rizičnog financiranja u fazi od osnivanja do širenja poduzeća kako bi se osiguralo tehnološko vodstvo u inovativnim i održivim sektorima
  , uključujući poticanje njihova kapaciteta za digitalizaciju i inovaciju te osiguravanje njihove globalne konkurentnosti
  . |
| --- | --- |

(b)

osiguravanjem rizičnog financiranja u fazi od osnivanja do širenja poduzeća kako bi se osiguralo tehnološko vodstvo u inovativnim i održivim sektorima
  , uključujući poticanje njihova kapaciteta za digitalizaciju i inovaciju te osiguravanje njihove globalne konkurentnosti
  .

| 8. | Kulturni i kreativni sektori; mediji, audiovizualni sektor i novinarstvo
  , posebno, ali ne isključivo:










  (a) | novim tehnologijama, kao što su pomoćne tehnologije koje se primjenjuju na robu i usluge u kulturnoj i kreativnoj industriji; |
| --- | --- | --- |

8.

Kulturni i kreativni sektori; mediji, audiovizualni sektor i novinarstvo
  , posebno, ali ne isključivo:

(a)

novim tehnologijama, kao što su pomoćne tehnologije koje se primjenjuju na robu i usluge u kulturnoj i kreativnoj industriji;

| (b) | uporabom digitalnih tehnologija za očuvanje i obnovu europske materijalne i nematerijalne kulturne baštine; |
| --- | --- |

(b)

uporabom digitalnih tehnologija za očuvanje i obnovu europske materijalne i nematerijalne kulturne baštine;

| (c) | kulturnim i kreativnim industrijama i sektorima, primjerice proširenom stvarnošću/virtualnom stvarnošću, imerzivnim okruženjem, sučeljima između čovjeka i računala, internetskim protokolima, infrastrukturama u oblaku, mrežama 5G, novim medijima; |
| --- | --- |

(c)

kulturnim i kreativnim industrijama i sektorima, primjerice proširenom stvarnošću/virtualnom stvarnošću, imerzivnim okruženjem, sučeljima između čovjeka i računala, internetskim protokolima, infrastrukturama u oblaku, mrežama 5G, novim medijima;

| (d) | s pomoću tehnološkog upravljanja pravima intelektualnog vlasništva. |
| --- | --- |

(d)

s pomoću tehnološkog upravljanja pravima intelektualnog vlasništva.

| 9. | Turistički
  sektor
  . |
| --- | --- |

9.

Turistički
  sektor
  .

| 10. | Održiva poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo, akvakultura i drugi elementi šireg održivog biogospodarstva. |
| --- | --- |

10.

Održiva poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo, akvakultura i drugi elementi šireg održivog biogospodarstva.

| 11. | Socijalna ulaganja, uključujući ona kojima se podupire provedba načela Europskog stupa socijalnih prava, posebice:






  (a) | etičnim i održivim financiranjem,
  mikrofinanciranjem, financiranjem socijalnih poduzeća i socijalnim gospodarstvom; |
| --- | --- | --- |

11.

Socijalna ulaganja, uključujući ona kojima se podupire provedba načela Europskog stupa socijalnih prava, posebice:

(a)

etičnim i održivim financiranjem,
  mikrofinanciranjem, financiranjem socijalnih poduzeća i socijalnim gospodarstvom;

| (b) | potražnjom i ponudom vještina; |
| --- | --- |

(b)

potražnjom i ponudom vještina;

| (c) | obrazovanjem,
  strukovnim
  osposobljavanjem i povezanim uslugama; |
| --- | --- |

(c)

obrazovanjem,
  strukovnim
  osposobljavanjem i povezanim uslugama;

| (d) | s pomoću socijalne infrastrukture, a posebice:






  i. | obrazovanja i osposobljavanja, uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje, obrazovne ustanove, studentsko stanovanje i digitalnu opremu; |
| --- | --- | --- |

(d)

s pomoću socijalne infrastrukture, a posebice:

i.

obrazovanja i osposobljavanja, uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje, obrazovne ustanove, studentsko stanovanje i digitalnu opremu;

| ii. | socijalnog stanovanja; |
| --- | --- |

ii.

socijalnog stanovanja;

| iii. | zdravstvene i dugotrajne skrbi, uključujući klinike, bolnice, primarnu skrb, kućnu njegu i skrb u zajednici; |
| --- | --- |

iii.

zdravstvene i dugotrajne skrbi, uključujući klinike, bolnice, primarnu skrb, kućnu njegu i skrb u zajednici;

| (e) | socijalnim inovacijama, uključujući inovativna socijalna rješenja i programe u cilju promicanja socijalnih učinaka i rezultata u područjima iz ove točke; |
| --- | --- |

(e)

socijalnim inovacijama, uključujući inovativna socijalna rješenja i programe u cilju promicanja socijalnih učinaka i rezultata u područjima iz ove točke;

| (f) | kulturnim aktivnostima sa socijalnim ciljem; |
| --- | --- |

(f)

kulturnim aktivnostima sa socijalnim ciljem;

| (fa) | mjerama za promicanje rodne ravnopravnosti i aktivnog sudjelovanja žena; |
| --- | --- |

(fa)

mjerama za promicanje rodne ravnopravnosti i aktivnog sudjelovanja žena;

| (g) | integracijom ugroženih skupina, uključujući državljane trećih zemalja; |
| --- | --- |

(g)

integracijom ugroženih skupina, uključujući državljane trećih zemalja;

| (h) | inovativnim zdravstvenim rješenjima, uključujući
  e-zdravstvo,
  zdravstvene usluge i nove modele skrbi; |
| --- | --- |

(h)

inovativnim zdravstvenim rješenjima, uključujući
  e-zdravstvo,
  zdravstvene usluge i nove modele skrbi;

| (i) | uključivanjem osoba s invaliditetom i pristupačnošću za njih. |
| --- | --- |

(i)

uključivanjem osoba s invaliditetom i pristupačnošću za njih.

| 12. | Razvoj obrambene industrije i s time povezano povećanje strateške autonomije Unije, posebice potporom:






  (a) | lancu opskrbe Unijine obrambene industrije, posebno putem financijske potpore MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- | --- |

12.

Razvoj obrambene industrije i s time povezano povećanje strateške autonomije Unije, posebice potporom:

(a)

lancu opskrbe Unijine obrambene industrije, posebno putem financijske potpore MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije;

| (b) | poduzećima koja sudjeluju u projektima za disruptivne inovacije u obrambenom sektoru i usko povezanim tehnologijama s dvojnom namjenom; |
| --- | --- |

(b)

poduzećima koja sudjeluju u projektima za disruptivne inovacije u obrambenom sektoru i usko povezanim tehnologijama s dvojnom namjenom;

| (c) | lancu opskrbe u obrambenom sektoru pri sudjelovanju u projektima suradnje u području istraživanja i razvoja u obrambene svrhe, uključujući one kojima se pruža potpora iz Europskog fonda za obranu; |
| --- | --- |

(c)

lancu opskrbe u obrambenom sektoru pri sudjelovanju u projektima suradnje u području istraživanja i razvoja u obrambene svrhe, uključujući one kojima se pruža potpora iz Europskog fonda za obranu;

| (d) | s pomoću infrastrukture za istraživanje i osposobljavanje u obrambene svrhe. |
| --- | --- |

(d)

s pomoću infrastrukture za istraživanje i osposobljavanje u obrambene svrhe.

| 13. | Svemir, posebice razvojem svemirskog sektora u skladu s ciljevima svemirske strategije:






  (a) | kako bi se ostvarile maksimalne koristi za društvo i gospodarstvo Unije; |
| --- | --- | --- |

13.

Svemir, posebice razvojem svemirskog sektora u skladu s ciljevima svemirske strategije:

(a)

kako bi se ostvarile maksimalne koristi za društvo i gospodarstvo Unije;

| (b) | kako bi se potaknula konkurentnost svemirskih sustava i tehnologija, s posebnim naglaskom na
  neovisnost
  lanaca opskrbe; |
| --- | --- |

(b)

kako bi se potaknula konkurentnost svemirskih sustava i tehnologija, s posebnim naglaskom na
  neovisnost
  lanaca opskrbe;

| (c) | kako bi se poduprlo svemirsko poduzetništvo
  , uključujući daljnji razvoj
  ; |
| --- | --- |

(c)

kako bi se poduprlo svemirsko poduzetništvo
  , uključujući daljnji razvoj
  ;

| (d) | kako bi se potaknula autonomije Unije za siguran pristup svemiru, uključujući aspekte dvojne namjene. |
| --- | --- |

(d)

kako bi se potaknula autonomije Unije za siguran pristup svemiru, uključujući aspekte dvojne namjene.

| 13.a | Mora i oceani, kroz razvoj održivog pomorskog gospodarstva u skladu s ciljevima integrirane pomorske politike, posebice kroz:










  (a) | pomorsko poduzetništvo; |
| --- | --- | --- |

13.a

Mora i oceani, kroz razvoj održivog pomorskog gospodarstva u skladu s ciljevima integrirane pomorske politike, posebice kroz:

(a)

pomorsko poduzetništvo;

| (b) | inovativnu i konkurentnu pomorsku industriju; |
| --- | --- |

(b)

inovativnu i konkurentnu pomorsku industriju;

| (c) | znanje o oceanima i pomorska zanimanja; |
| --- | --- |

(c)

znanje o oceanima i pomorska zanimanja;

| (d) | provedbu ciljeva održivog razvoja, posebno cilja br. 14 (život pod vodom); |
| --- | --- |

(d)

provedbu ciljeva održivog razvoja, posebno cilja br. 14 (život pod vodom);

| (e) | obnovljivu pomorsku energiju i kružno gospodarstvo. [Am 2 i 16/rev] |
| --- | --- |

(e)

obnovljivu pomorsku energiju i kružno gospodarstvo. [Am 2 i 16/rev]

Prilog III.

Ključni pokazatelji uspješnosti

1.   Obujam financiranja programa InvestEU (raščlanjeno po točkama i podtočkama područja prihvatljivih za operacije financiranja i ulaganja kako je utvrđeno u Prilogu II.)

| 1.1 | Obujam potpisanih operacija |
| --- | --- |

1.1

Obujam potpisanih operacija

| 1.2 | Mobilizirana ulaganja |
| --- | --- |

1.2

Mobilizirana ulaganja

| 1.3 | Iznos mobiliziranih privatnih ulaganja |
| --- | --- |

1.3

Iznos mobiliziranih privatnih ulaganja

| 1.4 | Postignuti učinak poluge i multiplikacijski učinak |
| --- | --- |

1.4

Postignuti učinak poluge i multiplikacijski učinak

| 1.4a | Sinergije s drugim programima Unije |
| --- | --- |

1.4a

Sinergije s drugim programima Unije

2.   Geografska pokrivenost financiranja programa InvertEU (raščlanjeno po točkama i podtočkama područja prihvatljivih za operacije financiranja i ulaganja kako je utvrđeno u Prilogu II.)

| 2.1 | Broj zemalja obuhvaćenih projektima |
| --- | --- |

2.1

Broj zemalja obuhvaćenih projektima

| 2.1a | Broj regija obuhvaćenih projektima |
| --- | --- |

2.1a

Broj regija obuhvaćenih projektima

| 2.1b | Broj i opseg operacija po državi članici i po regiji |
| --- | --- |

2.1b

Broj i opseg operacija po državi članici i po regiji

3.   Utjecaj financiranja programa InvestEU

| 3.1 | Broj otvorenih radnih mjesta ili radnih mjesta kojima je pružena potpora |
| --- | --- |

3.1

Broj otvorenih radnih mjesta ili radnih mjesta kojima je pružena potpora

| 3.2 | Ulaganja kojima se podupiru
  energetski i
  klimatski ciljevi
  , prema potrebi, s detaljima za svaku sastavnicu politika i kategoriju, kao i mjeru u kojoj su relevantna za klimu. |
| --- | --- |

3.2

Ulaganja kojima se podupiru
  energetski i
  klimatski ciljevi
  , prema potrebi, s detaljima za svaku sastavnicu politika i kategoriju, kao i mjeru u kojoj su relevantna za klimu.

| 3.3 | Ulaganja kojima se podupire digitalizacija |
| --- | --- |

3.3

Ulaganja kojima se podupire digitalizacija

| 3.3a | Ulaganja kojima se podupiru socijalni ciljevi |
| --- | --- |

3.3a

Ulaganja kojima se podupiru socijalni ciljevi

4.   Održiva infrastruktura

| 4.1 | Energetska: dodatni instalirani kapacitet proizvodnje energije iz obnovljivih izvora (MW)
  po izvoru |
| --- | --- |

4.1

Energetska: dodatni instalirani kapacitet proizvodnje energije iz obnovljivih izvora (MW)
  po izvoru

| 4.2 | Energetska: broj kućanstava
  , broj javnih i komercijalnih prostora
  s poboljšanom klasifikacijom potrošnje energije
  , uključujući stupanj poboljšanja u klasifikaciji ili ekvivalentne vrijednosti ili broj kućanstava renoviranih do standarda približno nulte energije i pasivne kuće |
| --- | --- |

4.2

Energetska: broj kućanstava
  , broj javnih i komercijalnih prostora
  s poboljšanom klasifikacijom potrošnje energije
  , uključujući stupanj poboljšanja u klasifikaciji ili ekvivalentne vrijednosti ili broj kućanstava renoviranih do standarda približno nulte energije i pasivne kuće

| 4.3 | Digitalna: dodatni broj kućanstava,
  komercijalnih i/ili javnih zgrada
  sa širokopojasnim pristupom brzine od najmanje 100 Mbps s mogućnošću nadogradnje na gigabitnu brzinu
  ili broj stvorenih točaka s bežičnim internetom |
| --- | --- |

4.3

Digitalna: dodatni broj kućanstava,
  komercijalnih i/ili javnih zgrada
  sa širokopojasnim pristupom brzine od najmanje 100 Mbps s mogućnošću nadogradnje na gigabitnu brzinu
  ili broj stvorenih točaka s bežičnim internetom

| 4.4 | Prometna: mobilizirana ulaganja u mrežu TEN-T, od čega: ▌






  — | osnovna mreža i ukupna mreža u sastavnim dijelovima utvrđenima u Prilogu [Uredbi br. XXX, unijeti upućivanje na novi Instrument za povezivanje Europe]; |
| --- | --- | --- |

4.4

Prometna: mobilizirana ulaganja u mrežu TEN-T, od čega: ▌

—

osnovna mreža i ukupna mreža u sastavnim dijelovima utvrđenima u Prilogu [Uredbi br. XXX, unijeti upućivanje na novi Instrument za povezivanje Europe];

| — | multimodalna infrastruktura; |
| --- | --- |

—

multimodalna infrastruktura;

| — | inovativna rješenja koja doprinose uravnoteženom korištenju različitih prijevoznih sredstava, što uključuje i unutarnje plovne putove i zračni prijevoz; |
| --- | --- |

—

inovativna rješenja koja doprinose uravnoteženom korištenju različitih prijevoznih sredstava, što uključuje i unutarnje plovne putove i zračni prijevoz;

| — | broj uvedenih točaka s infrastrukturom za alternativna goriva |
| --- | --- |

—

broj uvedenih točaka s infrastrukturom za alternativna goriva

| 4.5 | Okolišna: ulaganja koja pridonose provedbi planova i programa predviđenih pravnom stečevinom Unije u području okoliša u pogledu kvalitete zraka, vode, otpada i prirode |
| --- | --- |

4.5

Okolišna: ulaganja koja pridonose provedbi planova i programa predviđenih pravnom stečevinom Unije u području okoliša u pogledu kvalitete zraka, vode, otpada i prirode

| 4.5a | Broj uvedenih točaka s infrastrukturom za alternativna goriva |
| --- | --- |

4.5a

Broj uvedenih točaka s infrastrukturom za alternativna goriva

| 4.6 | Smanjenje emisija: količina smanjenih emisija CO2 |
| --- | --- |

4.6

Smanjenje emisija: količina smanjenih emisija CO2

5.   Istraživanje, inovacije i digitalizacija

| 5.1 | Doprinos cilju ulaganja u vrijednosti od 3 % BDP-a Unije u istraživanje, razvoj i inovacije
  tijekom trajanja programa |
| --- | --- |

5.1

Doprinos cilju ulaganja u vrijednosti od 3 % BDP-a Unije u istraživanje, razvoj i inovacije
  tijekom trajanja programa

| 5.2 | Broj poduzeća kojima se pruža potpora koja provode istraživačke i inovacijske projekte
  tijekom trajanja programa |
| --- | --- |

5.2

Broj poduzeća kojima se pruža potpora koja provode istraživačke i inovacijske projekte
  tijekom trajanja programa

| 5.2a | Broj projekata koji su prethodno dobili podršku u sklopu programa Obzor Europa i/ili programa Digitalna Europa |
| --- | --- |

5.2a

Broj projekata koji su prethodno dobili podršku u sklopu programa Obzor Europa i/ili programa Digitalna Europa

6.   MSP-ovi

| 6.1 | Broj poduzeća kojima se pruža potpora prema veličini (mikro, mala i srednja poduzeća te mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije) |
| --- | --- |

6.1

Broj poduzeća kojima se pruža potpora prema veličini (mikro, mala i srednja poduzeća te mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije)

| 6.2 | Broj poduzeća kojima se pruža potpora prema fazi razvoja (rana faza, faza rasta/širenja)
  , posebno inovativni MSP-ovi |
| --- | --- |

6.2

Broj poduzeća kojima se pruža potpora prema fazi razvoja (rana faza, faza rasta/širenja)
  , posebno inovativni MSP-ovi

| 6.3 | Broj poduzeća koja su dobila podršku po sektoru |
| --- | --- |

6.3

Broj poduzeća koja su dobila podršku po sektoru

7.   Socijalna ulaganja i vještine

| 7.1 | Socijalna infrastruktura: kapacitet
  i doseg
  socijalne infrastrukture kojoj se pruža potpora po sektorima: stanovanje, obrazovanje, zdravstvo, ostalo |
| --- | --- |

7.1

Socijalna infrastruktura: kapacitet
  i doseg
  socijalne infrastrukture kojoj se pruža potpora po sektorima: stanovanje, obrazovanje, zdravstvo, ostalo

| 7.2 | Mikrofinanciranje i financiranje socijalnih poduzeća: broj poduzeća socijalnog gospodarstva kojima se pruža potpora |
| --- | --- |

7.2

Mikrofinanciranje i financiranje socijalnih poduzeća: broj poduzeća socijalnog gospodarstva kojima se pruža potpora

| 7.2a | Mikrofinanciranje i financiranje socijalnih poduzeća: broj osnovanih poduzeća socijalnog gospodarstva |
| --- | --- |

7.2a

Mikrofinanciranje i financiranje socijalnih poduzeća: broj osnovanih poduzeća socijalnog gospodarstva

| 7.2b | Mikrofinanciranje i financiranje socijalnih poduzeća: broj poduzeća socijalnog gospodarstva kojima se pruža potpora prema fazi razvoja (rana faza, faza rasta/širenja) |
| --- | --- |

7.2b

Mikrofinanciranje i financiranje socijalnih poduzeća: broj poduzeća socijalnog gospodarstva kojima se pruža potpora prema fazi razvoja (rana faza, faza rasta/širenja)

| 7.5 | Vještine: broj osoba koje su stekle nove vještine
  ili su im potvrđene njihove vještine
  : kvalifikacije formalnog
  , informalnog i neformalnog
  obrazovanja i osposobljavanja |
| --- | --- |

7.5

Vještine: broj osoba koje su stekle nove vještine
  ili su im potvrđene njihove vještine
  : kvalifikacije formalnog
  , informalnog i neformalnog
  obrazovanja i osposobljavanja

PRILOG IV.

Program InvestEU – prethodni instrumenti

A.   Vlasnički instrumenti:

| — | Instrument Europskog tehnološkog mehanizma (ETF98): Odluka Vijeća br. 98/347/EZ od 19. svibnja 1998. o mjerama financijske pomoći malim i srednjim poduzećima (MSP) koja su inovativna i pridonose otvaranju radnih mjesta – inicijativa za rast i zapošljavanje (SL L 155, 29.5.1998., str. 43.). |
| --- | --- |

—

Instrument Europskog tehnološkog mehanizma (ETF98): Odluka Vijeća br. 98/347/EZ od 19. svibnja 1998. o mjerama financijske pomoći malim i srednjim poduzećima (MSP) koja su inovativna i pridonose otvaranju radnih mjesta – inicijativa za rast i zapošljavanje (SL L 155, 29.5.1998., str. 43.).

| — | TTP: Odluka Komisije o donošenju odluke o dopunskom financiranju u vezi s financiranjem djelovanja u okviru aktivnosti „Unutarnje tržište robe i sektorske politike” Glavne uprave za poduzetništvo i industriju za 2007. i donošenju okvirne odluke o financiranju pripremnog djelovanja „Uloga EU-a u globaliziranom svijetu” i četiriju pilot-projekata „Erasmus za mlade poduzetnike”, „Mjere za promicanje suradnje i partnerstva među mikropoduzećima i MSP-ovima”, „Tehnološki prijenos” i „Europske destinacije izvrsnosti” Glavne uprave za poduzetništvo i industriju za 2007. (C(2007)531). |
| --- | --- |

—

TTP: Odluka Komisije o donošenju odluke o dopunskom financiranju u vezi s financiranjem djelovanja u okviru aktivnosti „Unutarnje tržište robe i sektorske politike” Glavne uprave za poduzetništvo i industriju za 2007. i donošenju okvirne odluke o financiranju pripremnog djelovanja „Uloga EU-a u globaliziranom svijetu” i četiriju pilot-projekata „Erasmus za mlade poduzetnike”, „Mjere za promicanje suradnje i partnerstva među mikropoduzećima i MSP-ovima”, „Tehnološki prijenos” i „Europske destinacije izvrsnosti” Glavne uprave za poduzetništvo i industriju za 2007. (C(2007)531).

| — | Instrument Europskog tehnološkog mehanizma (ETF01): Odluka Vijeća br. 2000/819/EZ od 20. prosinca 2000. o višegodišnjem programu za poduzeća i poduzetništvo, a posebno za mala i srednja poduzeća (MSP) (2001.–2005.) (SL L 333, 29.12.2000., str. 84.). |
| --- | --- |

—

Instrument Europskog tehnološkog mehanizma (ETF01): Odluka Vijeća br. 2000/819/EZ od 20. prosinca 2000. o višegodišnjem programu za poduzeća i poduzetništvo, a posebno za mala i srednja poduzeća (MSP) (2001.–2005.) (SL L 333, 29.12.2000., str. 84.).

| — | GIF: Odluka br. 1639/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o uspostavljanju Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (2007. – 2013.) (SL L 310, 9.11.2006., str. 15.). |
| --- | --- |

—

GIF: Odluka br. 1639/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o uspostavljanju Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (2007. – 2013.) (SL L 310, 9.11.2006., str. 15.).

| — | Instrument za povezivanje Europe (CEF): Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.) kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (SL L 169, 1.7.2015., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Instrument za povezivanje Europe (CEF): Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.) kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (SL L 169, 1.7.2015., str. 1.).

| — | COSME EFG: Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.). |
| --- | --- |

—

COSME EFG: Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.).

| — | Vlasnički instrument u okviru InnovFin-a:







  — | Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.). |
| --- | --- | --- |

—

Vlasnički instrument u okviru InnovFin-a:

—

Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).

| — | Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.); |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.);

| — | Odluka Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 965.). |
| --- | --- |

—

Odluka Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 965.).

| — | Sastavnica „ulaganja u jačanje kapaciteta” u okviru programa EaSI: Uredba (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 347, 20.12.2013., str. 238.). |
| --- | --- |

—

Sastavnica „ulaganja u jačanje kapaciteta” u okviru programa EaSI: Uredba (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 347, 20.12.2013., str. 238.).

B.   Jamstveni instrumenti:

| — | Instrument za davanje jamstava MSP-ovima 1998. (SMEG98): Odluka Vijeća br. 98/347/EZ od 19. svibnja 1998. o mjerama financijske pomoći malim i srednjim poduzećima (MSP) koja su inovativna i pridonose otvaranju radnih mjesta – inicijativa za rast i zapošljavanje (SL L 155, 29.5.1998., str. 43.). |
| --- | --- |

—

Instrument za davanje jamstava MSP-ovima 1998. (SMEG98): Odluka Vijeća br. 98/347/EZ od 19. svibnja 1998. o mjerama financijske pomoći malim i srednjim poduzećima (MSP) koja su inovativna i pridonose otvaranju radnih mjesta – inicijativa za rast i zapošljavanje (SL L 155, 29.5.1998., str. 43.).

| — | Instrument za davanje jamstava MSP-ovima 2001. (SMEG01): Odluka Vijeća br. 2000/819/EZ od 20. prosinca 2000. o višegodišnjem programu za poduzeća i poduzetništvo, a posebno za mala i srednja poduzeća (MSP) (2001.–2005.) (SL L 333, 29.12.2000., str. 84.). |
| --- | --- |

—

Instrument za davanje jamstava MSP-ovima 2001. (SMEG01): Odluka Vijeća br. 2000/819/EZ od 20. prosinca 2000. o višegodišnjem programu za poduzeća i poduzetništvo, a posebno za mala i srednja poduzeća (MSP) (2001.–2005.) (SL L 333, 29.12.2000., str. 84.).

| — | Instrument za davanje jamstava MSP-ovima 2007. (SMEG07): Odluka br. 1639/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o uspostavljanju Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (2007. – 2013.) (SL L 310, 9.11.2006., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Instrument za davanje jamstava MSP-ovima 2007. (SMEG07): Odluka br. 1639/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o uspostavljanju Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (2007. – 2013.) (SL L 310, 9.11.2006., str. 15.).

| — | Europski mikrofinancijski instrument Progress – jamstvo (EPMF-G): Odluka br. 283/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. ožujka 2010. o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 87, 7.4.2010., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Europski mikrofinancijski instrument Progress – jamstvo (EPMF-G): Odluka br. 283/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. ožujka 2010. o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 87, 7.4.2010., str. 1.)

| — | Instrument za podjelu rizika:







  — | Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti, Izjave Komisije (2007.–2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.); |
| --- | --- | --- |

—

Instrument za podjelu rizika:

—

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti, Izjave Komisije (2007.–2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.);

| — | Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007.–2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 86.); |
| --- | --- |

—

Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007.–2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 86.);

| — | Odluka Vijeća br. 2006/974/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Kapaciteti” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007.–2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 299.). |
| --- | --- |

—

Odluka Vijeća br. 2006/974/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Kapaciteti” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007.–2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 299.).

| — | Jamstvo u okviru EaSI-ja: Uredba (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 347, 20.12.2013., str. 238.). |
| --- | --- |

—

Jamstvo u okviru EaSI-ja: Uredba (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 347, 20.12.2013., str. 238.).

| — | Instrument kreditnog jamstva COSME (COSME LGF): Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.). |
| --- | --- |

—

Instrument kreditnog jamstva COSME (COSME LGF): Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.).

| — | Dužnički instrument u okviru InnovFin-a:






  — | Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.); |
| --- | --- | --- |

—

Dužnički instrument u okviru InnovFin-a:

—

Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.);

| — | Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).

| — | Odluka Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 965.). |
| --- | --- |

—

Odluka Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 965.).

| — | Instrument jamstva za kulturne i kreativne sektore (CCS GF): Uredba (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 221.). |
| --- | --- |

—

Instrument jamstva za kulturne i kreativne sektore (CCS GF): Uredba (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 221.).

| — | Instrument jamstva za studentske zajmove: Uredba (EU) br. 1288/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 50.). |
| --- | --- |

—

Instrument jamstva za studentske zajmove: Uredba (EU) br. 1288/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 50.).

| — | Instrument za privatno financiranje energetske učinkovitosti (PF4EE): Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.). |
| --- | --- |

—

Instrument za privatno financiranje energetske učinkovitosti (PF4EE): Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.).

C.   Instrumenti za podjelu rizika:

| — | Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF): Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti, Izjave Komisije (2007.–2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF): Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti, Izjave Komisije (2007.–2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.).

| — | InnovFin:






  — | Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.); |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin:

—

Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.);

| — | Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).

| — | Dužnički instrument u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF DI): Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.). |
| --- | --- |

—

Dužnički instrument u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF DI): Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).

| — | Instrument za financiranje prirodnog kapitala (NCFF): Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.). |
| --- | --- |

—

Instrument za financiranje prirodnog kapitala (NCFF): Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.).

D.   Namjenski ulagački instrumenti:

| — | Europski mikrofinancijski instrument Progress – Fonds commun de placements – fonds d'investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Odluka br. 283/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. ožujka 2010. o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 87, 7.4.2010., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Europski mikrofinancijski instrument Progress – Fonds commun de placements – fonds d'investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Odluka br. 283/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. ožujka 2010. o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 87, 7.4.2010., str. 1.)

| — | Marguerite:







  — | Uredba (EZ) br. 680/2007 Europskog Parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o utvrđivanju općih pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih prometnih i energetskih mreža (SL L 162, 22.6.2007., str. 1.). |
| --- | --- | --- |

—

Marguerite:

—

Uredba (EZ) br. 680/2007 Europskog Parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o utvrđivanju općih pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih prometnih i energetskih mreža (SL L 162, 22.6.2007., str. 1.).

| — | Odluka Komisije od 25. veljače 2010. o sudjelovanju Europske unije u Europskom fondu za energetiku, klimatske promjene i infrastrukturu 2020. (fond Marguerite) C(2010)0941. |
| --- | --- |

—

Odluka Komisije od 25. veljače 2010. o sudjelovanju Europske unije u Europskom fondu za energetiku, klimatske promjene i infrastrukturu 2020. (fond Marguerite) C(2010)0941.

| — | Europski fond za energetsku učinkovitost (EEEF): Uredba (EU) br. 1233/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 663/2009 o uspostavljanju programa za potporu gospodarskom oporavku dodjelom financijske pomoći Zajednice projektima u području energetike (SL L 346, 30.12.2010., str. 5.). |
| --- | --- |

—

Europski fond za energetsku učinkovitost (EEEF): Uredba (EU) br. 1233/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 663/2009 o uspostavljanju programa za potporu gospodarskom oporavku dodjelom financijske pomoći Zajednice projektima u području energetike (SL L 346, 30.12.2010., str. 5.).

---

(1)  Predmet se vraća nadležnim odborima na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0482/2018).

1

(*1)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označava se
  podebljanim kurzivom
  ; a brisani tekst oznakom ▌.

*1

podebljanim kurzivom

(2)  SL C [...], [...], str. [...].

2

(3)  SL C [...], [...], str. [...].

3

(4)  COM(2018)0097.

4

(1a)  
  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

1a

Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

(5)  COM(2018)0353.

5

(6)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.).

6

(7)  COM(2017)0206.

7

(8)  COM(2017)0250.

8

(9)  Objavljeno pod naslovom European Economy Discussion Paper (Dokument za raspravu o europskom gospodarstvu), br. 74, siječanj 2018.

9

European Economy Discussion Paper

(10)  Upućivanje treba ažurirati: SL C 373, 20.12.2013., str. 1. Sporazum je dostupan na sljedećoj poveznici: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013Q1220(01)&from=EN

10

(1a)  
  Uredba Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 209, 2.8.1997., str. 1.).

1a

Uredba Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 209, 2.8.1997., str. 1.).

(1b)  
  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

1b

Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

(11)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

11

(12)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

12

(13)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

13

(14)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

14

(15)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

15

(16)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

16

(17)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

17

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/548 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/548

---

P8_TA(2019)0027

Privremena putna isprava EU-a *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu direktive Vijeća o uspostavljanju privremene putne isprave EU-a i stavljanju izvan snage Odluke 96/409/ZVSP (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2020/C 411/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0358), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0358),

| — | uzimajući u obzir članak 23. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0386/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0386/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0433/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0433/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (24), Komisija bi trebala evaluirati ovu Direktivu, posebice na temelju informacija prikupljenih pomoću posebnih aranžmana za praćenje, kako bi mogla ocijeniti učinke Direktive i potrebu za daljnjim djelovanjem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (24), Komisija bi trebala evaluirati ovu Direktivu, posebice na temelju informacija prikupljenih pomoću posebnih aranžmana za praćenje, kako bi mogla ocijeniti učinke Direktive i potrebu za daljnjim djelovanjem.

| (19) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (24), Komisija bi trebala evaluirati ovu Direktivu, posebice na temelju informacija prikupljenih pomoću posebnih aranžmana za praćenje, kako bi mogla ocijeniti učinke Direktive
  , uključujući njezin utjecaj na temeljna prava,
  i potrebu za daljnjim djelovanjem.
  Ta bi evaluacija trebala biti dostupna Europskom parlamentu, Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i Agenciji Europske unije za temeljna prava. |
| --- | --- |

(19)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (24), Komisija bi trebala evaluirati ovu Direktivu, posebice na temelju informacija prikupljenih pomoću posebnih aranžmana za praćenje, kako bi mogla ocijeniti učinke Direktive
  , uključujući njezin utjecaj na temeljna prava,
  i potrebu za daljnjim djelovanjem.
  Ta bi evaluacija trebala biti dostupna Europskom parlamentu, Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i Agenciji Europske unije za temeljna prava.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (25) primjenjuje se na obradu osobnih podataka koju obavljaju države članice pri provedbi ove Direktive. U okviru sustava EU ETD-a obrada osobnih podataka nužna je za potvrđivanje identiteta podnositelja zahtjeva, tiskanje naljepnice EU ETD-a i olakšavanja putovanja dotičnog ispitanika. Potrebno je podrobnije utvrditi sigurnosne mjere primjenjive na obrađene osobne podatke, primjerice najdulje razdoblje čuvanja prikupljenih osobnih podataka. Najdulje razdoblje čuvanja od
  tri godine nužno je kako bi se spriječile moguće zlouporabe
  . Brisanje osobnih podataka podnositelja zahtjeva ne bi trebalo utjecati na sposobnost država članica da prate primjenu ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (25) primjenjuje se na obradu osobnih podataka koju obavljaju države članice pri provedbi ove Direktive. U okviru sustava EU ETD-a obrada osobnih podataka nužna je za potvrđivanje identiteta podnositelja zahtjeva, tiskanje naljepnice EU ETD-a i olakšavanja putovanja dotičnog ispitanika. Potrebno je podrobnije utvrditi sigurnosne mjere primjenjive na obrađene osobne podatke, primjerice najdulje razdoblje čuvanja prikupljenih osobnih podataka. Najdulje razdoblje čuvanja od
  tri godine nužno je kako bi se spriječile moguće zlouporabe
  . Brisanje osobnih podataka podnositelja zahtjeva ne bi trebalo utjecati na sposobnost država članica da prate primjenu ove Direktive.

| (20) | Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (25) primjenjuje se na obradu osobnih podataka koju obavljaju države članice pri provedbi ove Direktive. U okviru sustava EU ETD-a obrada osobnih podataka nužna je za potvrđivanje identiteta podnositelja zahtjeva, tiskanje naljepnice EU ETD-a i olakšavanja putovanja dotičnog ispitanika. Potrebno je podrobnije utvrditi sigurnosne mjere primjenjive na obrađene osobne podatke, primjerice najdulje razdoblje čuvanja prikupljenih osobnih podataka.
  Treba odrediti
  najdulje razdoblje čuvanja
  kako bi se spriječile moguće zlouporabe. To bi razdoblje trebalo biti razmjerno i ne bi trebalo biti dulje od 90 dana od isteka valjanosti izdane privremene putne isprave EU-a. Anonimizacija i/ili
  brisanje osobnih podataka podnositelja zahtjeva ne bi trebalo utjecati na sposobnost država članica da prate primjenu ove Direktive. |
| --- | --- |

(20)

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (25) primjenjuje se na obradu osobnih podataka koju obavljaju države članice pri provedbi ove Direktive. U okviru sustava EU ETD-a obrada osobnih podataka nužna je za potvrđivanje identiteta podnositelja zahtjeva, tiskanje naljepnice EU ETD-a i olakšavanja putovanja dotičnog ispitanika. Potrebno je podrobnije utvrditi sigurnosne mjere primjenjive na obrađene osobne podatke, primjerice najdulje razdoblje čuvanja prikupljenih osobnih podataka.
  Treba odrediti
  najdulje razdoblje čuvanja
  kako bi se spriječile moguće zlouporabe. To bi razdoblje trebalo biti razmjerno i ne bi trebalo biti dulje od 90 dana od isteka valjanosti izdane privremene putne isprave EU-a. Anonimizacija i/ili
  brisanje osobnih podataka podnositelja zahtjeva ne bi trebalo utjecati na sposobnost država članica da prate primjenu ove Direktive.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U roku od
  36 sati
  od primitka informacija iz stavka 2. država članica državljanstva odgovara u skladu s člankom 10. stavkom 3. Direktive (EU) 2015/637 i potvrđuje je li podnositelj njezin državljanin. Nakon potvrde državljanstva podnositelja zahtjeva, država članica koja pruža pomoć osigurava podnositelju zahtjeva privremenu putnu ispravu EU-a najkasnije prvog radnog dana nakon dana primitka odgovora države članice državljanstva. | 3.   U roku od
  24 sata
  od primitka informacija iz stavka 2. država članica državljanstva odgovara u skladu s člankom 10. stavkom 3. Direktive (EU) 2015/637 i potvrđuje je li podnositelj njezin državljanin. Nakon potvrde državljanstva podnositelja zahtjeva, država članica koja pruža pomoć osigurava podnositelju zahtjeva privremenu putnu ispravu EU-a najkasnije prvog radnog dana nakon dana primitka odgovora države članice državljanstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   U roku od
  36 sati
  od primitka informacija iz stavka 2. država članica državljanstva odgovara u skladu s člankom 10. stavkom 3. Direktive (EU) 2015/637 i potvrđuje je li podnositelj njezin državljanin. Nakon potvrde državljanstva podnositelja zahtjeva, država članica koja pruža pomoć osigurava podnositelju zahtjeva privremenu putnu ispravu EU-a najkasnije prvog radnog dana nakon dana primitka odgovora države članice državljanstva.

3.   U roku od
  24 sata
  od primitka informacija iz stavka 2. država članica državljanstva odgovara u skladu s člankom 10. stavkom 3. Direktive (EU) 2015/637 i potvrđuje je li podnositelj njezin državljanin. Nakon potvrde državljanstva podnositelja zahtjeva, država članica koja pruža pomoć osigurava podnositelju zahtjeva privremenu putnu ispravu EU-a najkasnije prvog radnog dana nakon dana primitka odgovora države članice državljanstva.

Amandman 3

Amandman 3

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 4.

Članak 4. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   U opravdanim iznimnim slučajevima države članice mogu djelovati
  izvan rokova
  utvrđenih u stavcima 1. i 3. | 4.   U opravdanim iznimnim slučajevima države članice mogu djelovati
  u kraćim ili dužim rokovima od onih
  utvrđenih u stavcima 1. i 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   U opravdanim iznimnim slučajevima države članice mogu djelovati
  izvan rokova
  utvrđenih u stavcima 1. i 3.

4.   U opravdanim iznimnim slučajevima države članice mogu djelovati
  u kraćim ili dužim rokovima od onih
  utvrđenih u stavcima 1. i 3.

Amandman 6

Amandman 6

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1. – točka b

Članak 9. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | dodatna sigurnosna obilježja i zahtjeve koji uključuju više standarde zaštite od krivotvorenja i falsificiranja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

dodatna sigurnosna obilježja i zahtjeve koji uključuju više standarde zaštite od krivotvorenja i falsificiranja;

| (b) | dodatna
  nebiometrijska
  sigurnosna obilježja i zahtjeve koji uključuju više standarde zaštite od krivotvorenja i falsificiranja; |
| --- | --- |

(b)

dodatna
  nebiometrijska
  sigurnosna obilježja i zahtjeve koji uključuju više standarde zaštite od krivotvorenja i falsificiranja;

nebiometrijska

Amandman 7

Amandman 7

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 4.

Članak 13. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Država članica koja pruža pomoć i država članica državljanstva čuvaju osobne podatke podnositelja zahtjeva najdulje tri godine. Po isteku razdoblja čuvanja osobni podaci podnositelja zahtjeva brišu se. | 4.   Država članica koja pruža pomoć i država članica državljanstva čuvaju osobne podatke podnositelja zahtjeva najdulje
  90 dana od isteka valjanosti izdane privremene putne isprave EU-a.
  Po isteku razdoblja čuvanja osobni podaci podnositelja zahtjeva brišu se.
  Anonimizirani podaci mogu se čuvati ako je to potrebno za praćenje i evaluaciju ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Država članica koja pruža pomoć i država članica državljanstva čuvaju osobne podatke podnositelja zahtjeva najdulje tri godine. Po isteku razdoblja čuvanja osobni podaci podnositelja zahtjeva brišu se.

4.   Država članica koja pruža pomoć i država članica državljanstva čuvaju osobne podatke podnositelja zahtjeva najdulje
  90 dana od isteka valjanosti izdane privremene putne isprave EU-a.
  Po isteku razdoblja čuvanja osobni podaci podnositelja zahtjeva brišu se.
  Anonimizirani podaci mogu se čuvati ako je to potrebno za praćenje i evaluaciju ove Uredbe.

Amandman 4

Amandman 4

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 1.

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Najranije
  pet godina
  nakon datuma prenošenja ove Direktive Komisija provodi evaluaciju ove Direktive i Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o glavnim nalazima, uključujući o prikladnosti razine zaštite osobnih podataka. | 1.   Najranije
  tri godine
  nakon datuma prenošenja ove Direktive Komisija provodi evaluaciju ove Direktive i Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o glavnim nalazima, uključujući o prikladnosti razine zaštite osobnih podataka
  i mogućem utjecaju na temeljna prava
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Najranije
  pet godina
  nakon datuma prenošenja ove Direktive Komisija provodi evaluaciju ove Direktive i Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o glavnim nalazima, uključujući o prikladnosti razine zaštite osobnih podataka.

1.   Najranije
  tri godine
  nakon datuma prenošenja ove Direktive Komisija provodi evaluaciju ove Direktive i Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o glavnim nalazima, uključujući o prikladnosti razine zaštite osobnih podataka
  i mogućem utjecaju na temeljna prava
  .

---

(24)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

24

(24)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

25

(25)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

25

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/552 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/552

---

P8_TA(2019)0028

Program Euratoma za istraživanje i osposobljavanje 2021. – 2025. *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavljanju Programa za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju za razdoblje 2021.–2025. kojim se nadopunjuje Obzor Europa – Okvirni program za istraživanja i inovacije (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE))

(Savjetovanje)

(2020/C 411/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2018)0437), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2018)0437),

| — | uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0380/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0380/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0406/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0406/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Potrebno je savjetovati se s Europskim parlamentom tijekom svih relevantnih koraka u provedbi i procjeni Programa. Vijeće je od Europskog parlamenta zatražilo da iznese svoje mišljenje o Programu za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju za razdoblje 2021. – 2025. No, budući da prema Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju nije primjenjiv redovni zakonodavni postupak, smatra se da Europski parlament nije ravnopravan s Vijećem u pogledu donošenja zakonodavstva. S obzirom na ulogu Europskog parlamenta kao suzakonodavca u proračunskim pitanjima i kako bi se zajamčilo usklađeno osmišljavanje i provedba Okvirnog programa Unije za istraživanja i inovacije, Program za istraživanje i osposobljavanje Euratoma trebao bi u budućnosti biti usvojen i u sklopu redovnog zakonodavnog postupka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.a

Potrebno je savjetovati se s Europskim parlamentom tijekom svih relevantnih koraka u provedbi i procjeni Programa. Vijeće je od Europskog parlamenta zatražilo da iznese svoje mišljenje o Programu za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju za razdoblje 2021. – 2025. No, budući da prema Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju nije primjenjiv redovni zakonodavni postupak, smatra se da Europski parlament nije ravnopravan s Vijećem u pogledu donošenja zakonodavstva. S obzirom na ulogu Europskog parlamenta kao suzakonodavca u proračunskim pitanjima i kako bi se zajamčilo usklađeno osmišljavanje i provedba Okvirnog programa Unije za istraživanja i inovacije, Program za istraživanje i osposobljavanje Euratoma trebao bi u budućnosti biti usvojen i u sklopu redovnog zakonodavnog postupka;

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Nuklearna istraživanja mogu pridonijeti društvenoj dobrobiti, ekonomskom blagostanju
  i održivosti okoliša
  povećanjem nuklearne sigurnosti i osiguranja te zaštite od zračenja. Istraživanja u području zaštite od zračenja dovela su do poboljšanja u medicinskim tehnologijama od kojih mnogi građani imaju koristi i to istraživanje sada može dovesti do poboljšanja i u drugim sektorima kao što su industrija, poljoprivreda, okoliš i sigurnost. Jednako je važan
  potencijalni
  doprinos nuklearnih istraživanja dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Nuklearna istraživanja mogu pridonijeti društvenoj dobrobiti, ekonomskom blagostanju
  i održivosti okoliša
  povećanjem nuklearne sigurnosti i osiguranja te zaštite od zračenja. Istraživanja u području zaštite od zračenja dovela su do poboljšanja u medicinskim tehnologijama od kojih mnogi građani imaju koristi i to istraživanje sada može dovesti do poboljšanja i u drugim sektorima kao što su industrija, poljoprivreda, okoliš i sigurnost. Jednako je važan
  potencijalni
  doprinos nuklearnih istraživanja dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način.

| (2) | Nuklearna istraživanja mogu pridonijeti društvenoj dobrobiti
  i
  ekonomskom blagostanju povećanjem nuklearne sigurnosti i osiguranja te zaštite od zračenja.
  Nuklearna istraživanja predstavljaju važan doprinos održivosti okoliša i borbi protiv klimatskih promjena jer se njima smanjuje ovisnost Europe o uvezenoj energiji, dok su
  istraživanja u području zaštite od zračenja dovela su do poboljšanja u medicinskim tehnologijama od kojih mnogi građani imaju koristi i to istraživanje sada može dovesti do poboljšanja i u drugim sektorima kao što su industrija, poljoprivreda, okoliš i sigurnost. Jednako je važan doprinos nuklearnih istraživanja dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način. |
| --- | --- |

(2)

Nuklearna istraživanja mogu pridonijeti društvenoj dobrobiti
  i
  ekonomskom blagostanju povećanjem nuklearne sigurnosti i osiguranja te zaštite od zračenja.
  Nuklearna istraživanja predstavljaju važan doprinos održivosti okoliša i borbi protiv klimatskih promjena jer se njima smanjuje ovisnost Europe o uvezenoj energiji, dok su
  istraživanja u području zaštite od zračenja dovela su do poboljšanja u medicinskim tehnologijama od kojih mnogi građani imaju koristi i to istraživanje sada može dovesti do poboljšanja i u drugim sektorima kao što su industrija, poljoprivreda, okoliš i sigurnost. Jednako je važan doprinos nuklearnih istraživanja dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Izvješće Komisije o privremenoj evaluaciji programa Euratoma za istraživanja i osposobljavanje za razdoblje 2014.–2018. COM(2017)0697 sadržava niz temeljnih načela za Program. Ona uključuju: nastavak potpore nuklearnim istraživanjima usmjerenima na nuklearnu sigurnost, zaštitne mjere, osiguranje, gospodarenje radioaktivnim otpadom, zaštitu od zračenja i razvoj fuzije; dodatno poboljšavanje organizacije zajedničkih europskih programa u području nuklearne energije i upravljanja njima, u suradnji s korisnicima; nastavak i jačanje djelovanja Euratoma u pogledu izobrazbe i osposobljavanja za razvoj relevantnih kompetencija koje su važne za sve aspekte nuklearne sigurnosti, osiguranja i zaštite od zračenja; dodatno iskorištavanje sinergija programa Euratoma i drugih tematskih područja Okvirnog programa Unije te dodatno iskorištavanje sinergija izravnih i neizravnih djelovanja programa
  Euratoma
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Izvješće Komisije o privremenoj evaluaciji programa Euratoma za istraživanja i osposobljavanje za razdoblje 2014.–2018. COM(2017)0697 sadržava niz temeljnih načela za Program. Ona uključuju: nastavak potpore nuklearnim istraživanjima usmjerenima na nuklearnu sigurnost, zaštitne mjere, osiguranje, gospodarenje radioaktivnim otpadom, zaštitu od zračenja i razvoj fuzije; dodatno poboljšavanje organizacije zajedničkih europskih programa u području nuklearne energije i upravljanja njima, u suradnji s korisnicima; nastavak i jačanje djelovanja Euratoma u pogledu izobrazbe i osposobljavanja za razvoj relevantnih kompetencija koje su važne za sve aspekte nuklearne sigurnosti, osiguranja i zaštite od zračenja; dodatno iskorištavanje sinergija programa Euratoma i drugih tematskih područja Okvirnog programa Unije te dodatno iskorištavanje sinergija izravnih i neizravnih djelovanja programa
  Euratoma
  .

| (4) | Izvješće Komisije o privremenoj evaluaciji programa Euratoma za istraživanja i osposobljavanje za razdoblje 2014.–2018. COM(2017)0697 sadržava niz temeljnih načela za Program. Ona uključuju: nastavak potpore nuklearnim istraživanjima usmjerenima na nuklearnu sigurnost,
  učinkovitost u ostvarivanju rezultata,
  zaštitne mjere, osiguranje, gospodarenje radioaktivnim otpadom, zaštitu od zračenja i razvoj fuzije; dodatno poboljšavanje organizacije zajedničkih europskih programa u području nuklearne energije i upravljanja njima, u suradnji s korisnicima; nastavak i jačanje djelovanja Euratoma u pogledu izobrazbe i osposobljavanja za razvoj relevantnih kompetencija koje su važne za sve aspekte nuklearne sigurnosti, osiguranja i zaštite od zračenja
  kako bi se osigurala visoka razina vještina, naročito među novom generacijom inženjera
  ; dodatno iskorištavanje sinergija programa Euratoma i drugih tematskih područja Okvirnog programa Unije te dodatno iskorištavanje sinergija izravnih i neizravnih djelovanja programa
  Euratoma, čime se pomaže zajamčiti dosljednost i učinkovitost cijelog tog
  programa. |
| --- | --- |

(4)

Izvješće Komisije o privremenoj evaluaciji programa Euratoma za istraživanja i osposobljavanje za razdoblje 2014.–2018. COM(2017)0697 sadržava niz temeljnih načela za Program. Ona uključuju: nastavak potpore nuklearnim istraživanjima usmjerenima na nuklearnu sigurnost,
  učinkovitost u ostvarivanju rezultata,
  zaštitne mjere, osiguranje, gospodarenje radioaktivnim otpadom, zaštitu od zračenja i razvoj fuzije; dodatno poboljšavanje organizacije zajedničkih europskih programa u području nuklearne energije i upravljanja njima, u suradnji s korisnicima; nastavak i jačanje djelovanja Euratoma u pogledu izobrazbe i osposobljavanja za razvoj relevantnih kompetencija koje su važne za sve aspekte nuklearne sigurnosti, osiguranja i zaštite od zračenja
  kako bi se osigurala visoka razina vještina, naročito među novom generacijom inženjera
  ; dodatno iskorištavanje sinergija programa Euratoma i drugih tematskih područja Okvirnog programa Unije te dodatno iskorištavanje sinergija izravnih i neizravnih djelovanja programa
  Euratoma, čime se pomaže zajamčiti dosljednost i učinkovitost cijelog tog
  programa.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Projekti gospodarenja otpadom u okviru programa Euratoma doprinose boljem razumijevanju problema povezanih s gospodarenjem radioaktivnim otpadom u Uniji, kao što su pitanje sigurnosti budućih geoloških odlagališta, kondicioniranje radioaktivnog otpada i dugoročno ponašanje istrošenog goriva na odlagalištima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Projekti gospodarenja otpadom u okviru programa Euratoma doprinose boljem razumijevanju problema povezanih s gospodarenjem radioaktivnim otpadom u Uniji, kao što su pitanje sigurnosti budućih geoloških odlagališta, kondicioniranje radioaktivnog otpada i dugoročno ponašanje istrošenog goriva na odlagalištima.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Pri osmišljavanju i oblikovanju Programa u obzir se uzima potreba za uspostavljanjem kritične mase podržanih aktivnosti. To se ostvaruje uspostavljanjem ograničenog broja posebnih ciljeva usmjerenih na sigurnu upotrebu nuklearne fisije za primjene u proizvodnji električne energije i druge primjene, održavanje i razvoj potrebnih stručnih znanja, poticanje energije fuzije i potporu politici Unije o nuklearnoj sigurnosti, zaštitnim mjerama i osiguranju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Pri osmišljavanju i oblikovanju Programa u obzir se uzima potreba za uspostavljanjem kritične mase podržanih aktivnosti. To se ostvaruje uspostavljanjem ograničenog broja posebnih ciljeva usmjerenih na sigurnu upotrebu nuklearne fisije za primjene u proizvodnji električne energije i druge primjene, održavanje i razvoj potrebnih stručnih znanja, poticanje energije fuzije i potporu politici Unije o nuklearnoj sigurnosti, zaštitnim mjerama i osiguranju.

| (5) | Pri osmišljavanju i oblikovanju Programa u obzir se uzima potreba za uspostavljanjem kritične mase podržanih aktivnosti. To se ostvaruje uspostavljanjem ograničenog broja posebnih ciljeva usmjerenih na sigurnu upotrebu nuklearne fisije za primjene u proizvodnji električne energije i druge primjene, održavanje i razvoj potrebnih stručnih znanja, poticanje energije fuzije i potporu politici Unije o nuklearnoj sigurnosti, zaštitnim mjerama i osiguranju
  , uključujući razvoj znanja o sigurnoj, djelotvornoj i troškovno učinkovitoj razgradnji postrojenja na kraju njihova životnog vijeka, što je područje koje zaostaje u pogledu odredbi i ulaganja
  . |
| --- | --- |

(5)

Pri osmišljavanju i oblikovanju Programa u obzir se uzima potreba za uspostavljanjem kritične mase podržanih aktivnosti. To se ostvaruje uspostavljanjem ograničenog broja posebnih ciljeva usmjerenih na sigurnu upotrebu nuklearne fisije za primjene u proizvodnji električne energije i druge primjene, održavanje i razvoj potrebnih stručnih znanja, poticanje energije fuzije i potporu politici Unije o nuklearnoj sigurnosti, zaštitnim mjerama i osiguranju
  , uključujući razvoj znanja o sigurnoj, djelotvornoj i troškovno učinkovitoj razgradnji postrojenja na kraju njihova životnog vijeka, što je područje koje zaostaje u pogledu odredbi i ulaganja
  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Program je ključan dio nastojanja Unije da zadrži i poboljša znanstveno i industrijsko vodstvo u području energetskih tehnologija. Kako bi se podržao siguran rad postojećih fisijskih elektrana i olakšala dekarbonizacija elektroenergetskog sustava, istraživanja o fisiji trebala bi i dalje biti sastavni dio Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Program je ključan dio nastojanja Unije da zadrži i poboljša znanstveno i industrijsko vodstvo u području energetskih tehnologija. Kako bi se podržao siguran rad postojećih fisijskih elektrana i olakšala dekarbonizacija elektroenergetskog sustava, istraživanja o fisiji trebala bi i dalje biti sastavni dio Programa.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | Sigurna i osigurana uporaba nuklearne energije i drugih primjena ionizirajućeg zračenja osim za proizvodnju električne energije, uključujući nuklearnu sigurnost i razgradnju, trebali bi se podupirati strukturnim prekograničnim inspekcijama te razmjenom znanja i najboljih praksi u vezi sa sigurnošću sustavâ reaktora i gorivnih ciklusa koji su trenutačno u upotrebi, posebno u slučaju nuklearnih postrojenja koja se nalaze u blizini jedne ili više granica među državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5b)

Sigurna i osigurana uporaba nuklearne energije i drugih primjena ionizirajućeg zračenja osim za proizvodnju električne energije, uključujući nuklearnu sigurnost i razgradnju, trebali bi se podupirati strukturnim prekograničnim inspekcijama te razmjenom znanja i najboljih praksi u vezi sa sigurnošću sustavâ reaktora i gorivnih ciklusa koji su trenutačno u upotrebi, posebno u slučaju nuklearnih postrojenja koja se nalaze u blizini jedne ili više granica među državama članicama.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5c) | Teške nuklearne nesreće mogle bi ugroziti zdravlje ljudi. Stoga bi u Programu najveću moguću pozornost trebalo posvetiti nuklearnoj sigurnosti i, prema potrebi, sigurnosnim aspektima kojima se bavi Zajednički istraživački centar („JRC”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5c)

Teške nuklearne nesreće mogle bi ugroziti zdravlje ljudi. Stoga bi u Programu najveću moguću pozornost trebalo posvetiti nuklearnoj sigurnosti i, prema potrebi, sigurnosnim aspektima kojima se bavi Zajednički istraživački centar („JRC”).

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Podupiranjem nuklearnih istraživanja Program bi trebao pridonijeti postizanju ciljeva Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanje i inovacije (dalje u tekstu „Obzor Europa”), osnovanog Uredbom (EU) br. [...] Europskog parlamenta i Vijeća (20), ali i olakšati provedbu strategije Europa 2030. te jačanje europskog istraživačkog prostora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Podupiranjem nuklearnih istraživanja Program bi trebao pridonijeti postizanju ciljeva Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanje i inovacije (dalje u tekstu „Obzor Europa”), osnovanog Uredbom (EU) br. [...] Europskog parlamenta i Vijeća (20), ali i olakšati provedbu strategije Europa 2030. te jačanje europskog istraživačkog prostora.

| (7) | Podupiranjem nuklearnih istraživanja Program bi trebao pridonijeti postizanju ciljeva Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanje i inovacije (dalje u tekstu „Obzor Europa”), osnovanog Uredbom (EU) br. [...] Europskog parlamenta i Vijeća (20),
  posebno promicanjem izvrsnosti i otvorene znanosti,
  ali i olakšati provedbu strategije Europa 2030. te jačanje europskog istraživačkog prostora. |
| --- | --- |

(7)

Podupiranjem nuklearnih istraživanja Program bi trebao pridonijeti postizanju ciljeva Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanje i inovacije (dalje u tekstu „Obzor Europa”), osnovanog Uredbom (EU) br. [...] Europskog parlamenta i Vijeća (20),
  posebno promicanjem izvrsnosti i otvorene znanosti,
  ali i olakšati provedbu strategije Europa 2030. te jačanje europskog istraživačkog prostora.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | U provedbi Programa trebalo bi razmotriti sinergije s Obzorom Europa i drugim programima Unije, od njihova osmišljavanja i strateškog planiranja do odabira projekata, upravljanja, komunikacije, širenja i iskorištavanja rezultata, do praćenja, revizija i vođenja. Kako bi se izbjegla preklapanja i udvostručivanja te povećao učinak sredstava Unije, mogući su prijenosi sredstava iz drugih programa Unije u Obzor Europa. U takvim slučajevima primjenjivat će se pravila Obzora Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

U provedbi Programa trebalo bi razmotriti sinergije s Obzorom Europa i drugim programima Unije, od njihova osmišljavanja i strateškog planiranja do odabira projekata, upravljanja, komunikacije, širenja i iskorištavanja rezultata, do praćenja, revizija i vođenja. Kako bi se izbjegla preklapanja i udvostručivanja te povećao učinak sredstava Unije, mogući su prijenosi sredstava iz drugih programa Unije u Obzor Europa. U takvim slučajevima primjenjivat će se pravila Obzora Europa.

| (8) | U provedbi Programa trebalo bi razmotriti sinergije
  i bliže usklađivanje
  s Obzorom Europa i drugim programima Unije, od njihova osmišljavanja i strateškog planiranja do odabira projekata, upravljanja, komunikacije, širenja i iskorištavanja rezultata, do praćenja, revizija i vođenja
  . Od presudne je važnosti da se u programima zadrže ista načela izvrsnosti i otvorene znanosti
  . Kako bi se izbjegla preklapanja i udvostručivanja te povećao učinak sredstava Unije, mogući su prijenosi sredstava iz drugih programa Unije u Obzor Europa. U takvim slučajevima primjenjivat će se pravila Obzora Europa. |
| --- | --- |

(8)

U provedbi Programa trebalo bi razmotriti sinergije
  i bliže usklađivanje
  s Obzorom Europa i drugim programima Unije, od njihova osmišljavanja i strateškog planiranja do odabira projekata, upravljanja, komunikacije, širenja i iskorištavanja rezultata, do praćenja, revizija i vođenja
  . Od presudne je važnosti da se u programima zadrže ista načela izvrsnosti i otvorene znanosti
  . Kako bi se izbjegla preklapanja i udvostručivanja te povećao učinak sredstava Unije, mogući su prijenosi sredstava iz drugih programa Unije u Obzor Europa. U takvim slučajevima primjenjivat će se pravila Obzora Europa.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Aktivnosti koje se razvijaju u okviru Programa trebale bi imati za cilj promicanje ravnopravnosti žena i muškaraca u istraživanjima i inovacijama, u prvom redu uvažavanjem temeljnih uzroka neravnoteže među spolovima, iskorištavanjem punog potencijala žena i muškaraca istraživača te integriranjem dimenzije spola u sadržaj projekata kako bi se poboljšala kvaliteta istraživanja i stimulirala ulaganja. Te bi aktivnosti također trebale imati za cilj provedbu načela povezanih s ravnopravnošću žena i muškaraca, kako je utvrđeno u člancima 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji i u članku 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Aktivnosti koje se razvijaju u okviru Programa trebale bi imati za cilj promicanje ravnopravnosti žena i muškaraca u istraživanjima i inovacijama, u prvom redu uvažavanjem temeljnih uzroka neravnoteže među spolovima, iskorištavanjem punog potencijala žena i muškaraca istraživača te integriranjem dimenzije spola u sadržaj projekata kako bi se poboljšala kvaliteta istraživanja i stimulirala ulaganja. Te bi aktivnosti također trebale imati za cilj provedbu načela povezanih s ravnopravnošću žena i muškaraca, kako je utvrđeno u člancima 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji i u članku 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | Zajednički istraživački centar osigurava potporu standardizaciji, otvoren pristup pojedinačnim nuklearnim postrojenjima za znanstvenike iz Unije te aktivnosti izobrazbe u područjima kao što su nuklearna jamstva, forenzika ili razgradnja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

Zajednički istraživački centar osigurava potporu standardizaciji, otvoren pristup pojedinačnim nuklearnim postrojenjima za znanstvenike iz Unije te aktivnosti izobrazbe u područjima kao što su nuklearna jamstva, forenzika ili razgradnja.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | potencijalni doprinos
  dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

potencijalni doprinos
  dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način.

| (b) | doprinos
  dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način. |
| --- | --- |

(b)

doprinos
  dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | poboljšavanje sigurne
  i
  osigurane upotrebe nuklearne energije i drugih primjena ionizirajućeg zračenja osim za proizvodnju električne energije, uključujući nuklearnu sigurnost, osiguranje, zaštitne mjere, zaštitu od zračenja, sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom te razgradnju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

poboljšavanje sigurne
  i
  osigurane upotrebe nuklearne energije i drugih primjena ionizirajućeg zračenja osim za proizvodnju električne energije, uključujući nuklearnu sigurnost, osiguranje, zaštitne mjere, zaštitu od zračenja, sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom te razgradnju;

| (a) | poboljšavanje sigurne
  te
  osigurane
  i učinkovite
  upotrebe nuklearne energije i drugih primjena ionizirajućeg zračenja osim za proizvodnju električne energije, uključujući nuklearnu sigurnost, osiguranje, zaštitne mjere, zaštitu od zračenja, sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom te razgradnju; |
| --- | --- |

(a)

poboljšavanje sigurne
  te
  osigurane
  i učinkovite
  upotrebe nuklearne energije i drugih primjena ionizirajućeg zračenja osim za proizvodnju električne energije, uključujući nuklearnu sigurnost, osiguranje, zaštitne mjere, zaštitu od zračenja, sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom te razgradnju;

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | potpora politici Zajednice o nuklearnoj sigurnosti, zaštitnim mjerama i osiguranju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

potpora politici Zajednice o nuklearnoj sigurnosti, zaštitnim mjerama i osiguranju.

| (d) | potpora politici Zajednice o nuklearnoj sigurnosti, zaštitnim mjerama i osiguranju
  , uključujući razvoj znanja o sigurnoj, djelotvornoj i troškovno učinkovitoj razgradnji postrojenja na kraju njihova životnog vijeka
  . |
| --- | --- |

(d)

potpora politici Zajednice o nuklearnoj sigurnosti, zaštitnim mjerama i osiguranju
  , uključujući razvoj znanja o sigurnoj, djelotvornoj i troškovno učinkovitoj razgradnji postrojenja na kraju njihova životnog vijeka
  .

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa
  iznosi
  1 675 000 000  EUR (u tekućim cijenama). | 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa i
  znosi 1 516 000 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  1 675 000 000 EUR u tekućim cijenama). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa
  iznosi
  1 675 000 000  EUR (u tekućim cijenama).

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa i
  znosi 1 516 000 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  1 675 000 000 EUR u tekućim cijenama).

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 2. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Indikativna
  raspodjela iznosa iz stavka 1. jest: | Raspodjela iznosa iz stavka 1. jest: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Indikativna
  raspodjela iznosa iz stavka 1. jest:

Indikativna

Raspodjela iznosa iz stavka 1. jest:

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – podstavak 1. – točka a

Članak 4. – stavak 2. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | 724 563 000  EUR
  za istraživanja i razvoj fuzije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

724 563 000  EUR
  za istraživanja i razvoj fuzije;

724 563 000  EUR

| (a) | 43 %
  za istraživanja i razvoj fuzije; |
| --- | --- |

(a)

43 %
  za istraživanja i razvoj fuzije;

43 %

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – podstavak 1. – točka b

Članak 4. – stavak 2. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | 330 930 000  EUR
  za nuklearnu fisiju, sigurnost i zaštitu od zračenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

330 930 000  EUR
  za nuklearnu fisiju, sigurnost i zaštitu od zračenja;

330 930 000  EUR

| (b) | 25 %
  za nuklearnu fisiju, sigurnost i zaštitu od zračenja; |
| --- | --- |

(b)

25 %
  za nuklearnu fisiju, sigurnost i zaštitu od zračenja;

25 %

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – podstavak 1. – točka c.

Članak 4. – stavak 2. – podstavak 1. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | 619 507 000  EUR
  za izravna djelovanja koja provodi Zajednički istraživački centar. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

619 507 000  EUR
  za izravna djelovanja koja provodi Zajednički istraživački centar.

619 507 000  EUR

| (c) | 32 %
  za izravna djelovanja koja provodi Zajednički istraživački centar. |
| --- | --- |

(c)

32 %
  za izravna djelovanja koja provodi Zajednički istraživački centar.

32 %

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 4. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija
  ne
  smije unutar godišnjeg proračunskog postupka odstupiti od iznosa navedenih u 
  stavku
   2.
  točki (c)
  ovog članka. | Komisija smije unutar godišnjeg proračunskog postupka odstupiti od iznosa navedenih u 
  prvom podstavku stavka
   2. ovog članka
  za najviše 10 %
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija
  ne
  smije unutar godišnjeg proračunskog postupka odstupiti od iznosa navedenih u 
  stavku
   2.
  točki (c)
  ovog članka.

ne

stavku

točki (c)

Komisija smije unutar godišnjeg proračunskog postupka odstupiti od iznosa navedenih u 
  prvom podstavku stavka
   2. ovog članka
  za najviše 10 %
  .

prvom podstavku stavka

za najviše 10 %

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c – alineja 3.a (nova)

Članak 5. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | poštuju načela vladavine prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

poštuju načela vladavine prava.

poštuju načela vladavine prava.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8.a (novi)

Članak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 8.a




  Ravnopravnost spolova




  Programom se osigurava učinkovito promicanje ravnopravnosti spolova i dimenzije spola u sadržaju istraživanja i inovacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.a

Ravnopravnost spolova

Programom se osigurava učinkovito promicanje ravnopravnosti spolova i dimenzije spola u sadržaju istraživanja i inovacija.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8.b (novi)

Članak 8.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 8.b




  Etička načela





  1.
     
  Sve istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se provode u okviru Programa moraju biti u skladu s etičkim načelima te relevantnim nacionalnim i međunarodnim propisima kao i propisima Unije, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te njezine dopunske protokole.




  Posebna pozornost obraća se na načelo proporcionalnosti, pravo na privatnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na fizički i psihički integritet osobe, pravo na nediskriminaciju i potrebu za osiguranjem visoke razine zaštite ljudskog zdravlja.






  2.
     
  Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se provode u okviru Programa usredotočene su isključivo na primjenu u civilnom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.b

Etička načela

1.
     
  Sve istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se provode u okviru Programa moraju biti u skladu s etičkim načelima te relevantnim nacionalnim i međunarodnim propisima kao i propisima Unije, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te njezine dopunske protokole.

Posebna pozornost obraća se na načelo proporcionalnosti, pravo na privatnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na fizički i psihički integritet osobe, pravo na nediskriminaciju i potrebu za osiguranjem visoke razine zaštite ljudskog zdravlja.

2.
     
  Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se provode u okviru Programa usredotočene su isključivo na primjenu u civilnom području.

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Korisnici sredstava Programa priznaju
  porijeklo
  i 
  jamče vidljivost
  financiranja
  Zajednice
  (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. | (1)   Korisnici sredstava Programa priznaju i 
  navode porijeklo podrijetlo
  financiranja
  Unije kako bi se zajamčila njegova vidljivost
  (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   Korisnici sredstava Programa priznaju
  porijeklo
  i 
  jamče vidljivost
  financiranja
  Zajednice
  (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

(1)   Korisnici sredstava Programa priznaju i 
  navode porijeklo podrijetlo
  financiranja
  Unije kako bi se zajamčila njegova vidljivost
  (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.

Članak 13. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i komunikacije u pogledu Programa te njegovih djelovanja i rezultata. Financijska sredstva dodijeljena Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Zajednice ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3. | (2)   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i komunikacije u pogledu Programa te njegovih djelovanja i rezultata
  za potrebe i specijaliziranih primatelja i javnosti
  . Financijska sredstva dodijeljena Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Zajednice ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i komunikacije u pogledu Programa te njegovih djelovanja i rezultata. Financijska sredstva dodijeljena Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Zajednice ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3.

(2)   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i komunikacije u pogledu Programa te njegovih djelovanja i rezultata
  za potrebe i specijaliziranih primatelja i javnosti
  . Financijska sredstva dodijeljena Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Zajednice ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1.

Članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Evaluacije se provode
  pravodobno
  kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja o programu, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije. | 1.   Evaluacije se provode
  svake dvije godine
  kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja o programu, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Evaluacije se provode
  pravodobno
  kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja o programu, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije.

1.   Evaluacije se provode
  svake dvije godine
  kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja o programu, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2.

Članak 14. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Privremena
  evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih programa Euratoma te, prema potrebi, čini temelj za prilagodbu provedbe programa. | 2.   
  Prva
  evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  dvije
  godine nakon početka provedbe Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih programa Euratoma te, prema potrebi, čini temelj za prilagodbu
  proširenja i
  provedbe programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Privremena
  evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih programa Euratoma te, prema potrebi, čini temelj za prilagodbu provedbe programa.

2.   
  Prva
  evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  dvije
  godine nakon početka provedbe Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih programa Euratoma te, prema potrebi, čini temelj za prilagodbu
  proširenja i
  provedbe programa.

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 3.

Članak 14. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  četiri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih programa. | 3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  dvije
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  četiri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih programa.

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  dvije
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih programa.

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – stavak 2.

Prilog I. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi se ostvarili ti posebni ciljevi, Programom se podupiru međusektorske aktivnosti koje osiguravaju sinergiju istraživačkih aktivnosti za rješavanje zajedničkih problema. Odgovarajuće poveznice i sučelja, poput zajedničkih poziva, osigurat će se u okviru Obzora Europa. Povezane istraživačke i inovacijske aktivnosti isto bi tako mogle imati koristi od financijske potpore iz fondova na temelju Uredbe [Uredba o zajedničkim odredbama] u mjeri u kojoj su usklađeni s ciljevima i propisima
  tog fonda
  . | Kako bi se ostvarili ti posebni ciljevi, Programom se podupiru međusektorske aktivnosti koje osiguravaju sinergiju istraživačkih aktivnosti za rješavanje zajedničkih problema. Odgovarajuće poveznice i sučelja, poput zajedničkih poziva, osigurat će se u okviru Obzora Europa. Povezane istraživačke i inovacijske aktivnosti isto bi tako mogle imati koristi od financijske potpore iz fondova na temelju Uredbe [Uredba o zajedničkim odredbama]
  ili drugih programa i financijskih instrumenata Unije,
  u mjeri u kojoj su usklađeni s ciljevima i propisima
  tih fondova, programa i instrumenata
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi se ostvarili ti posebni ciljevi, Programom se podupiru međusektorske aktivnosti koje osiguravaju sinergiju istraživačkih aktivnosti za rješavanje zajedničkih problema. Odgovarajuće poveznice i sučelja, poput zajedničkih poziva, osigurat će se u okviru Obzora Europa. Povezane istraživačke i inovacijske aktivnosti isto bi tako mogle imati koristi od financijske potpore iz fondova na temelju Uredbe [Uredba o zajedničkim odredbama] u mjeri u kojoj su usklađeni s ciljevima i propisima
  tog fonda
  .

tog fonda

Kako bi se ostvarili ti posebni ciljevi, Programom se podupiru međusektorske aktivnosti koje osiguravaju sinergiju istraživačkih aktivnosti za rješavanje zajedničkih problema. Odgovarajuće poveznice i sučelja, poput zajedničkih poziva, osigurat će se u okviru Obzora Europa. Povezane istraživačke i inovacijske aktivnosti isto bi tako mogle imati koristi od financijske potpore iz fondova na temelju Uredbe [Uredba o zajedničkim odredbama]
  ili drugih programa i financijskih instrumenata Unije,
  u mjeri u kojoj su usklađeni s ciljevima i propisima
  tih fondova, programa i instrumenata
  .

ili drugih programa i financijskih instrumenata Unije,

tih fondova, programa i instrumenata

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – stavak 4.

Prilog I. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prioritete programa rada odredit će Komisija na temelju prioriteta politika, povratnih informacija od nacionalnih nadležnih tijela i dionika nuklearnih istraživanja okupljenih u tijela ili okvire kao što su europske tehnološke platforme, udruženja, inicijative i tehnološki forumi za nuklearne sustave i sigurnost, gospodarenje radioaktivnim otpadom i istrošenim nuklearnim gorivom, zaštitu od zračenja / rizika od izlaganja malim dozama zračenja, nuklearne zaštitne mjere i osiguranje, istraživanje fuzije ili bilo
  kojih relevantnih organizacija
  ili foruma
  nuklearnih
  dionika. | Prioritete programa rada odredit će Komisija na temelju prioriteta politika, povratnih informacija od nacionalnih nadležnih tijela i dionika nuklearnih istraživanja okupljenih u tijela ili okvire kao što su europske tehnološke platforme, udruženja, inicijative i tehnološki forumi za
  sadašnje i buduće
  nuklearne sustave i sigurnost, gospodarenje radioaktivnim otpadom i istrošenim nuklearnim gorivom, zaštitu od zračenja / rizika od izlaganja malim dozama zračenja, nuklearne zaštitne mjere i osiguranje, istraživanje fuzije ili bilo
  koje relevantne organizacije
  ili foruma
  relevantnih
  dionika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prioritete programa rada odredit će Komisija na temelju prioriteta politika, povratnih informacija od nacionalnih nadležnih tijela i dionika nuklearnih istraživanja okupljenih u tijela ili okvire kao što su europske tehnološke platforme, udruženja, inicijative i tehnološki forumi za nuklearne sustave i sigurnost, gospodarenje radioaktivnim otpadom i istrošenim nuklearnim gorivom, zaštitu od zračenja / rizika od izlaganja malim dozama zračenja, nuklearne zaštitne mjere i osiguranje, istraživanje fuzije ili bilo
  kojih relevantnih organizacija
  ili foruma
  nuklearnih
  dionika.

kojih relevantnih organizacija

nuklearnih

Prioritete programa rada odredit će Komisija na temelju prioriteta politika, povratnih informacija od nacionalnih nadležnih tijela i dionika nuklearnih istraživanja okupljenih u tijela ili okvire kao što su europske tehnološke platforme, udruženja, inicijative i tehnološki forumi za
  sadašnje i buduće
  nuklearne sustave i sigurnost, gospodarenje radioaktivnim otpadom i istrošenim nuklearnim gorivom, zaštitu od zračenja / rizika od izlaganja malim dozama zračenja, nuklearne zaštitne mjere i osiguranje, istraživanje fuzije ili bilo
  koje relevantne organizacije
  ili foruma
  relevantnih
  dionika.

sadašnje i buduće

koje relevantne organizacije

relevantnih

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – stavak 5. – točka a – podtočka 1.

Prilog I. – stavak 5. – točka a – podtočka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Nuklearna sigurnost: sigurnost reaktorskih sustava i gorivnih ciklusa u upotrebi u Zajednici ili, u mjeri u kojoj je to potrebno da bi se očuvalo široko stručno znanje o nuklearnoj sigurnosti u Zajednici, onih vrsta reaktora i gorivnih ciklusa koji bi se mogli upotrebljavati u budućnosti usmjeravajući se isključivo na sigurnosne aspekte, uključujući sve aspekte gorivnog ciklusa kao što su razdioba i transmutacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

Nuklearna sigurnost: sigurnost reaktorskih sustava i gorivnih ciklusa u upotrebi u Zajednici ili, u mjeri u kojoj je to potrebno da bi se očuvalo široko stručno znanje o nuklearnoj sigurnosti u Zajednici, onih vrsta reaktora i gorivnih ciklusa koji bi se mogli upotrebljavati u budućnosti usmjeravajući se isključivo na sigurnosne aspekte, uključujući sve aspekte gorivnog ciklusa kao što su razdioba i transmutacija.

| (1) | Nuklearna sigurnost: sigurnost reaktorskih sustava i gorivnih ciklusa u upotrebi u Zajednici ili, u mjeri u kojoj je to potrebno da bi se očuvalo
  i razvilo
  široko stručno znanje o nuklearnoj sigurnosti u Zajednici, onih vrsta reaktora i gorivnih ciklusa koji bi se mogli upotrebljavati u budućnosti usmjeravajući se isključivo na sigurnosne aspekte, uključujući sve aspekte gorivnog ciklusa kao što su razdioba i transmutacija.
  Potpora za razmjenu informacija i najboljih praksi u vezi sa sigurnošću sustavâ reaktora i gorivnih ciklusa koji su trenutačno u upotrebi, posebno u slučaju nuklearnih postrojenja koja se nalaze u blizini jedne ili više granica među državama članicama. |
| --- | --- |

(1)

Nuklearna sigurnost: sigurnost reaktorskih sustava i gorivnih ciklusa u upotrebi u Zajednici ili, u mjeri u kojoj je to potrebno da bi se očuvalo
  i razvilo
  široko stručno znanje o nuklearnoj sigurnosti u Zajednici, onih vrsta reaktora i gorivnih ciklusa koji bi se mogli upotrebljavati u budućnosti usmjeravajući se isključivo na sigurnosne aspekte, uključujući sve aspekte gorivnog ciklusa kao što su razdioba i transmutacija.
  Potpora za razmjenu informacija i najboljih praksi u vezi sa sigurnošću sustavâ reaktora i gorivnih ciklusa koji su trenutačno u upotrebi, posebno u slučaju nuklearnih postrojenja koja se nalaze u blizini jedne ili više granica među državama članicama.

i razvilo

Potpora za razmjenu informacija i najboljih praksi u vezi sa sigurnošću sustavâ reaktora i gorivnih ciklusa koji su trenutačno u upotrebi, posebno u slučaju nuklearnih postrojenja koja se nalaze u blizini jedne ili više granica među državama članicama.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – stavak 5. – točka a – podtočka 3.

Prilog I. – stavak 5. – točka a – podtočka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Razgradnja: istraživanje za razvoj i evaluaciju tehnologija za razgradnju te sanaciju okoliša nuklearnih postrojenja; potpora za razmjenu najboljih praksi i znanja o razgradnji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

Razgradnja: istraživanje za razvoj i evaluaciju tehnologija za razgradnju te sanaciju okoliša nuklearnih postrojenja; potpora za razmjenu najboljih praksi i znanja o razgradnji.

| (3) | Razgradnja: istraživanje za razvoj i evaluaciju tehnologija za razgradnju te sanaciju okoliša nuklearnih postrojenja; potpora za razmjenu najboljih praksi i znanja o razgradnji
  , uključujući razmjenu znanja u slučaju nuklearnih postrojenja smještenih u blizini jedne ili više granica među državama članicama te udruživanje resursa i osoblja u centrima izvrsnosti
  . |
| --- | --- |

(3)

Razgradnja: istraživanje za razvoj i evaluaciju tehnologija za razgradnju te sanaciju okoliša nuklearnih postrojenja; potpora za razmjenu najboljih praksi i znanja o razgradnji
  , uključujući razmjenu znanja u slučaju nuklearnih postrojenja smještenih u blizini jedne ili više granica među državama članicama te udruživanje resursa i osoblja u centrima izvrsnosti
  .

, uključujući razmjenu znanja u slučaju nuklearnih postrojenja smještenih u blizini jedne ili više granica među državama članicama te udruživanje resursa i osoblja u centrima izvrsnosti

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – podnaslov 4. – tablica

Prilog II. – podnaslov 4. – tablica

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pokazatelji slijeda inovacijskih učinka | Pokazatelji slijeda inovacijskih učinka |
| Napredak EU-a prema
  3
  % BDP-a zahvaljujući programu Euratoma | Napredak EU-a prema
  cilju potrošnje na istraživanje i razvoj od 3
   % BDP-a zahvaljujući programu Euratoma |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pokazatelji slijeda inovacijskih učinka

Pokazatelji slijeda inovacijskih učinka

Napredak EU-a prema
  3
  % BDP-a zahvaljujući programu Euratoma

3

Napredak EU-a prema
  cilju potrošnje na istraživanje i razvoj od 3
   % BDP-a zahvaljujući programu Euratoma

cilju potrošnje na istraživanje i razvoj od 3

---

(20)  Uredba (EU) br. [...] Europskog parlamenta i Vijeća od [...] o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije EU FP9 (2021. – 2027.) i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1291/2013 (SL [...]).

20

(20)  Uredba (EU) br. [...] Europskog parlamenta i Vijeća od [...] o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije EU FP9 (2021. – 2027.) i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1291/2013 (SL [...]).

20

---

Četvrtak, 17. siječnja 2019.

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/565 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/565

---

P8_TA(2019)0035

Program pomoći za razgradnju nuklearnih postrojenja u pogledu nuklearne elektrane Ignalina u Litvi *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi programa pomoći za razgradnju nuklearnih postrojenja u pogledu nuklearne elektrane Ignalina u Litvi („program Ignalina”) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EU) br. 1369/2013 (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE))

(Savjetovanje)

(2020/C 411/48)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2018)0466), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2018)0466),

| — | uzimajući u obzir Akt o pristupanju iz 2003., a posebno članak 3. Protokola br. 4 uz taj akt, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akt o pristupanju iz 2003., a posebno članak 3. Protokola br. 4 uz taj akt,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za mišljenje koji je poslalo Vijeće (C8-0394/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za mišljenje koji je poslalo Vijeće (C8-0394/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0413/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0413/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | U skladu s Protokolom br. 4 uz Akt o pristupanju iz 2003. (1) o nuklearnoj elektrani Ignalina Litva se obvezala zatvoriti jedinicu 1 nuklearne elektrane Ignalina do 31. prosinca 2004., a jedinicu 2 do 31. prosinca 2009., i zatim ih razgraditi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

U skladu s Protokolom br. 4 uz Akt o pristupanju iz 2003. (1) o nuklearnoj elektrani Ignalina Litva se obvezala zatvoriti jedinicu 1 nuklearne elektrane Ignalina do 31. prosinca 2004., a jedinicu 2 do 31. prosinca 2009., i zatim ih razgraditi.

| (1) | U skladu s Protokolom br. 4 uz Akt o pristupanju iz 2003. (1) o nuklearnoj elektrani Ignalina Litva se obvezala zatvoriti jedinicu 1 nuklearne elektrane Ignalina do 31. prosinca 2004., a jedinicu 2 do 31. prosinca 2009., i zatim ih razgraditi.
  Protokol br. 4 ostaje pravna osnova programa Ignalina. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Protokolom br. 4 uz Akt o pristupanju iz 2003. (1) o nuklearnoj elektrani Ignalina Litva se obvezala zatvoriti jedinicu 1 nuklearne elektrane Ignalina do 31. prosinca 2004., a jedinicu 2 do 31. prosinca 2009., i zatim ih razgraditi.
  Protokol br. 4 ostaje pravna osnova programa Ignalina.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | U skladu s obvezama iz Akta o pristupanju i uz pomoć Unije Litva je isključila te dvije jedinice u zadanim rokovima i ostvarila znatan napredak
  prema
  njihovoj razgradnji. Potreban je daljnji rad kako bi se nastavilo smanjivanje razine radiološke opasnosti. Na temelju dostupnih procjena za razdoblje nakon 2020. potrebni su dodatni financijski resursi za tu svrhu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

U skladu s obvezama iz Akta o pristupanju i uz pomoć Unije Litva je isključila te dvije jedinice u zadanim rokovima i ostvarila znatan napredak
  prema
  njihovoj razgradnji. Potreban je daljnji rad kako bi se nastavilo smanjivanje razine radiološke opasnosti. Na temelju dostupnih procjena za razdoblje nakon 2020. potrebni su dodatni financijski resursi za tu svrhu.

| (2) | U skladu s obvezama iz Akta o pristupanju i uz pomoć Unije Litva je isključila te dvije jedinice u zadanim rokovima i ostvarila znatan napredak
  u
  njihovoj razgradnji. Potreban je daljnji rad kako bi se nastavilo smanjivanje razine radiološke opasnosti. Na temelju dostupnih procjena
  i planiranog datuma konačnog zatvaranja tijekom 2038.,
  za razdoblje nakon 2020. potrebni su dodatni financijski resursi za tu svrhu.
  Kako bi se do 2038. dovršio plan stavljanja izvan pogona, morat će se premostiti financijski manjak u iznosu od 1 548 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s obvezama iz Akta o pristupanju i uz pomoć Unije Litva je isključila te dvije jedinice u zadanim rokovima i ostvarila znatan napredak
  u
  njihovoj razgradnji. Potreban je daljnji rad kako bi se nastavilo smanjivanje razine radiološke opasnosti. Na temelju dostupnih procjena
  i planiranog datuma konačnog zatvaranja tijekom 2038.,
  za razdoblje nakon 2020. potrebni su dodatni financijski resursi za tu svrhu.
  Kako bi se do 2038. dovršio plan stavljanja izvan pogona, morat će se premostiti financijski manjak u iznosu od 1 548 milijuna EUR.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Aktivnosti obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi biti u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. Razgradnja nuklearne elektrane obuhvaćena ovom Uredbom trebala bi se provesti u skladu sa zakonodavstvom o nuklearnoj sigurnosti, odnosno Direktivom Vijeća 2009/71/Euratom (1), i zakonodavstvom o gospodarenju otpadom, odnosno Direktivom Vijeća 2011/70/Euratom (2). Konačnu odgovornost za nuklearnu sigurnost i sigurnost zbrinjavanja istrošenog goriva i radioaktivnog otpada snosi Litva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Aktivnosti obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi biti u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. Razgradnja nuklearne elektrane obuhvaćena ovom Uredbom trebala bi se provesti u skladu sa zakonodavstvom o nuklearnoj sigurnosti, odnosno Direktivom Vijeća 2009/71/Euratom (1), i zakonodavstvom o gospodarenju otpadom, odnosno Direktivom Vijeća 2011/70/Euratom (2). Konačnu odgovornost za nuklearnu sigurnost i sigurnost zbrinjavanja istrošenog goriva i radioaktivnog otpada snosi Litva.

| (3) | Aktivnosti obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi biti u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. Razgradnja nuklearne elektrane obuhvaćena ovom Uredbom trebala bi se provesti u skladu sa zakonodavstvom o nuklearnoj sigurnosti, odnosno Direktivom Vijeća 2009/71/Euratom (1), i zakonodavstvom o gospodarenju otpadom, odnosno Direktivom Vijeća 2011/70/Euratom (2). Konačnu odgovornost za nuklearnu sigurnost i sigurnost zbrinjavanja istrošenog goriva i radioaktivnog otpada snosi Litva.
  Međutim, Direktivom 2011/70/Euratom omogućuje se doprinos Unije širokom spektru projekata razgradnje, uključujući skladištenje i odlaganje istrošenoga goriva i radioaktivnog otpada. Iako se u Direktivi 2011/70/Euratom navodi da troškove zbrinjavanja istrošenoga goriva i radioaktivnog otpada snose oni koji su proizveli te materijale, ta se odredba ne može retroaktivno primjenjivati na Litvu, koja je zatvorila nuklearnu elektranu Ignalina prije donošenja te Direktive te stoga nije mogla akumulirati dovoljna sredstva za skladištenje i odlaganje istrošenoga goriva i radioaktivnog otpada. |
| --- | --- |

(3)

Aktivnosti obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi biti u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. Razgradnja nuklearne elektrane obuhvaćena ovom Uredbom trebala bi se provesti u skladu sa zakonodavstvom o nuklearnoj sigurnosti, odnosno Direktivom Vijeća 2009/71/Euratom (1), i zakonodavstvom o gospodarenju otpadom, odnosno Direktivom Vijeća 2011/70/Euratom (2). Konačnu odgovornost za nuklearnu sigurnost i sigurnost zbrinjavanja istrošenog goriva i radioaktivnog otpada snosi Litva.
  Međutim, Direktivom 2011/70/Euratom omogućuje se doprinos Unije širokom spektru projekata razgradnje, uključujući skladištenje i odlaganje istrošenoga goriva i radioaktivnog otpada. Iako se u Direktivi 2011/70/Euratom navodi da troškove zbrinjavanja istrošenoga goriva i radioaktivnog otpada snose oni koji su proizveli te materijale, ta se odredba ne može retroaktivno primjenjivati na Litvu, koja je zatvorila nuklearnu elektranu Ignalina prije donošenja te Direktive te stoga nije mogla akumulirati dovoljna sredstva za skladištenje i odlaganje istrošenoga goriva i radioaktivnog otpada.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Priznajući da su preuranjeno gašenje i posljedična razgradnja nuklearne elektrane Ignalina s dva reaktora tipa RMBK snage 1 500 MW naslijeđenih iz Sovjetskog Saveza bez presedana te da je to izuzetan financijski teret za Litvu koji nije razmjeran veličini i gospodarskoj snazi te zemlje, u Protokolu br. 4 navodi se da će se pomoć Unije u okviru programa Ignalina nastaviti bez prekida i produljiti nakon 2006., odnosno za razdoblje sljedećih financijskih perspektiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Priznajući da su preuranjeno gašenje i posljedična razgradnja nuklearne elektrane Ignalina s dva reaktora tipa RMBK snage 1 500 MW naslijeđenih iz Sovjetskog Saveza bez presedana te da je to izuzetan financijski teret za Litvu koji nije razmjeran veličini i gospodarskoj snazi te zemlje, u Protokolu br. 4 navodi se da će se pomoć Unije u okviru programa Ignalina nastaviti bez prekida i produljiti nakon 2006., odnosno za razdoblje sljedećih financijskih perspektiva.

| (4) | Priznajući da su preuranjeno gašenje i posljedična razgradnja nuklearne elektrane Ignalina s dva reaktora tipa RMBK snage 1 500  MW
  (moderirani grafitom, kanalnog tipa), sličnih onima koji su se koristili u Černobilu,
  naslijeđenih iz Sovjetskog Saveza bez presedana
  s obzirom na to da nigdje u svijetu nema slučajeva demontiranja reaktora slične konstrukcije,
  te da je to izuzetan financijski teret za Litvu koji nije razmjeran veličini i gospodarskoj snazi te zemlje, u Protokolu br. 4 navodi se da će se pomoć Unije u okviru programa Ignalina nastaviti bez prekida i produljiti nakon 2006., odnosno za razdoblje sljedećih financijskih perspektiva
  do datuma konačnog zatvaranja koje je trenutno planirano za 2038
  . |
| --- | --- |

(4)

Priznajući da su preuranjeno gašenje i posljedična razgradnja nuklearne elektrane Ignalina s dva reaktora tipa RMBK snage 1 500  MW
  (moderirani grafitom, kanalnog tipa), sličnih onima koji su se koristili u Černobilu,
  naslijeđenih iz Sovjetskog Saveza bez presedana
  s obzirom na to da nigdje u svijetu nema slučajeva demontiranja reaktora slične konstrukcije,
  te da je to izuzetan financijski teret za Litvu koji nije razmjeran veličini i gospodarskoj snazi te zemlje, u Protokolu br. 4 navodi se da će se pomoć Unije u okviru programa Ignalina nastaviti bez prekida i produljiti nakon 2006., odnosno za razdoblje sljedećih financijskih perspektiva
  do datuma konačnog zatvaranja koje je trenutno planirano za 2038
  .

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Programom bi isto tako trebalo osigurati širenje znanja stečenog na temelju programa u sve države članice, uz koordinaciju i sinergiju s drugim relevantnim programima Unije za aktivnosti razgradnje u Bugarskoj i Slovačkoj te u Komisijinu Zajedničkom istraživačkom centru
  jer takve
  mjere
  donose
  najveću dodanu vrijednost Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Programom bi isto tako trebalo osigurati širenje znanja stečenog na temelju programa u sve države članice, uz koordinaciju i sinergiju s drugim relevantnim programima Unije za aktivnosti razgradnje u Bugarskoj i Slovačkoj te u Komisijinu Zajedničkom istraživačkom centru
  jer takve
  mjere
  donose
  najveću dodanu vrijednost Unije.

| (10) | Programom bi isto tako trebalo osigurati širenje znanja stečenog na temelju programa u sve države članice, uz koordinaciju i sinergiju s drugim relevantnim programima Unije za aktivnosti razgradnje u Bugarskoj i Slovačkoj te u Komisijinu Zajedničkom istraživačkom centru
  . Kako bi te
  mjere
  donijele
  najveću dodanu vrijednost Unije
  , sredstva za širenje znanja ne bi trebala biti dio sredstava za radove u okviru razgradnje, nego bi trebala potjecati iz drugih financijskih izvora
  Unije. |
| --- | --- |

(10)

Programom bi isto tako trebalo osigurati širenje znanja stečenog na temelju programa u sve države članice, uz koordinaciju i sinergiju s drugim relevantnim programima Unije za aktivnosti razgradnje u Bugarskoj i Slovačkoj te u Komisijinu Zajedničkom istraživačkom centru
  . Kako bi te
  mjere
  donijele
  najveću dodanu vrijednost Unije
  , sredstva za širenje znanja ne bi trebala biti dio sredstava za radove u okviru razgradnje, nego bi trebala potjecati iz drugih financijskih izvora
  Unije.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Razgradnja nuklearne elektrane Ignalina trebala bi se provesti uz najbolje dostupno tehničko znanje i uz dužno poštovanje prirode i tehnoloških specifikacija jedinica koje se trebaju razgraditi, a kako bi se osigurale sigurnost i najveća moguća učinkovitost, uzimajući u obzir najbolju međunarodnu praksu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Razgradnja nuklearne elektrane Ignalina trebala bi se provesti uz najbolje dostupno tehničko znanje i uz dužno poštovanje prirode i tehnoloških specifikacija jedinica koje se trebaju razgraditi, a kako bi se osigurale sigurnost i najveća moguća učinkovitost, uzimajući u obzir najbolju međunarodnu praksu.

| (11) | Razgradnja nuklearne elektrane Ignalina trebala bi se provesti uz najbolje dostupno tehničko znanje i uz dužno poštovanje prirode i tehnoloških specifikacija jedinica koje se trebaju razgraditi, a kako bi se osigurale sigurnost i najveća moguća učinkovitost, uzimajući u obzir najbolju međunarodnu praksu
  i jamčeći kvalificiranom osoblju konkurentne plaće
  . |
| --- | --- |

(11)

Razgradnja nuklearne elektrane Ignalina trebala bi se provesti uz najbolje dostupno tehničko znanje i uz dužno poštovanje prirode i tehnoloških specifikacija jedinica koje se trebaju razgraditi, a kako bi se osigurale sigurnost i najveća moguća učinkovitost, uzimajući u obzir najbolju međunarodnu praksu
  i jamčeći kvalificiranom osoblju konkurentne plaće
  .

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Komisija i Litva trebale bi osigurati djelotvorno praćenje i kontrolu razvoja postupka razgradnje nuklearnih postrojenja kako bi osigurale najveću dodanu vrijednost sredstava dodijeljenih na temelju ove Uredbe za Uniju
  , iako konačnu odgovornost za razgradnju nuklearnih postrojenja snosi Litva
  . To uključuje djelotvorno
  mjerenje
  napretka i rezultata te provedbu korektivnih mjera ako su potrebne. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Komisija i Litva trebale bi osigurati djelotvorno praćenje i kontrolu razvoja postupka razgradnje nuklearnih postrojenja kako bi osigurale najveću dodanu vrijednost sredstava dodijeljenih na temelju ove Uredbe za Uniju
  , iako konačnu odgovornost za razgradnju nuklearnih postrojenja snosi Litva
  . To uključuje djelotvorno
  mjerenje
  napretka i rezultata te provedbu korektivnih mjera ako su potrebne.

| (12) | Komisija i Litva trebale bi osigurati djelotvorno praćenje i kontrolu razvoja postupka razgradnje nuklearnih postrojenja kako bi osigurale najveću dodanu vrijednost sredstava dodijeljenih na temelju ove Uredbe za Uniju. To uključuje djelotvorno
  praćenje
  napretka i rezultata te provedbu korektivnih mjera
  zajedno s Litvom i Unijom,
  ako su potrebne. |
| --- | --- |

(12)

Komisija i Litva trebale bi osigurati djelotvorno praćenje i kontrolu razvoja postupka razgradnje nuklearnih postrojenja kako bi osigurale najveću dodanu vrijednost sredstava dodijeljenih na temelju ove Uredbe za Uniju. To uključuje djelotvorno
  praćenje
  napretka i rezultata te provedbu korektivnih mjera
  zajedno s Litvom i Unijom,
  ako su potrebne.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Program bi trebalo provesti uz zajedničko financiranje sredstvima Unije i Litve. U skladu s praksom sufinanciranja utvrđenom u prethodnim programima trebalo bi utvrditi
  najviši
  prag sufinanciranja Unije. Uzimajući u obzir
  praksu
  iz
  usporedivih programa Unije
  i 
  činjenicu da je gospodarstvo
  Litve
  ojačalo
  , od početka programa razgradnje elektrane Ignalina do završetka provedbe aktivnosti financiranih na temelju ove Uredbe
  stopa sufinanciranja sredstvima Unije
  ne bi trebala biti viša od
  80
   % prihvatljivih troškova. Ostatak sufinanciranja
  trebao bi
  se
  pokriti
  doprinosom Litve i iz izvora
  koji nisu proračun
  Unije, konkretno
  doprinosima
  međunarodnih financijskih institucija i drugih donatora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Program bi trebalo provesti uz zajedničko financiranje sredstvima Unije i Litve. U skladu s praksom sufinanciranja utvrđenom u prethodnim programima trebalo bi utvrditi
  najviši
  prag sufinanciranja Unije. Uzimajući u obzir
  praksu
  iz
  usporedivih programa Unije
  i 
  činjenicu da je gospodarstvo
  Litve
  ojačalo
  , od početka programa razgradnje elektrane Ignalina do završetka provedbe aktivnosti financiranih na temelju ove Uredbe
  stopa sufinanciranja sredstvima Unije
  ne bi trebala biti viša od
  80
   % prihvatljivih troškova. Ostatak sufinanciranja
  trebao bi
  se
  pokriti
  doprinosom Litve i iz izvora
  koji nisu proračun
  Unije, konkretno
  doprinosima
  međunarodnih financijskih institucija i drugih donatora.

| (16) | Program bi trebalo provesti uz zajedničko financiranje sredstvima Unije i Litve.
  Protokolom br. 4 uz Akt o pristupanju iz 2003. propisuje se da doprinos Unije u okviru programa Ignalina može za određene mjere iznositi do 100 % ukupnih rashoda.
  U skladu s praksom sufinanciranja utvrđenom u prethodnim programima trebalo bi utvrditi prag sufinanciranja Unije. Uzimajući u obzir
  zaključke
  iz
  izvješća Komisije iz 2018. o evaluaciji
  i 
  provedbi programâ pomoći EU-a za razgradnju nuklearnih postrojenja u Bugarskoj, Slovačkoj i Litvi i političku obvezu
  Litve
  da s 14 % doprinese ukupnim troškovima razgradnje, stopa sufinancirnja sredstvima Unije
  , od početka programa razgradnje elektrane Ignalina do završetka provedbe aktivnosti financiranih na temelju ove Uredbe ne bi trebala biti viša od
  86
   % prihvatljivih troškova. Ostatak sufinanciranja
  osigurava
  se doprinosom Litve i iz
  drugih
  izvora
  , ali ne iz proračuna
  Unije
  . Potrebno je uložiti napore da se pronađe financiranje iz drugih izvora
  , konkretno
  doprinosa
  međunarodnih financijskih institucija i drugih donatora. |
| --- | --- |

(16)

Program bi trebalo provesti uz zajedničko financiranje sredstvima Unije i Litve.
  Protokolom br. 4 uz Akt o pristupanju iz 2003. propisuje se da doprinos Unije u okviru programa Ignalina može za određene mjere iznositi do 100 % ukupnih rashoda.
  U skladu s praksom sufinanciranja utvrđenom u prethodnim programima trebalo bi utvrditi prag sufinanciranja Unije. Uzimajući u obzir
  zaključke
  iz
  izvješća Komisije iz 2018. o evaluaciji
  i 
  provedbi programâ pomoći EU-a za razgradnju nuklearnih postrojenja u Bugarskoj, Slovačkoj i Litvi i političku obvezu
  Litve
  da s 14 % doprinese ukupnim troškovima razgradnje, stopa sufinancirnja sredstvima Unije
  , od početka programa razgradnje elektrane Ignalina do završetka provedbe aktivnosti financiranih na temelju ove Uredbe ne bi trebala biti viša od
  86
   % prihvatljivih troškova. Ostatak sufinanciranja
  osigurava
  se doprinosom Litve i iz
  drugih
  izvora
  , ali ne iz proračuna
  Unije
  . Potrebno je uložiti napore da se pronađe financiranje iz drugih izvora
  , konkretno
  doprinosa
  međunarodnih financijskih institucija i drugih donatora.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16a) | Izvan područja primjene programa Ignalina, Litva je i dalje je u konačnici odgovorna za razvoj i ulaganje u regiji Ignalina, koja je obilježena niskim primanjima i najvišim stopama nezaposlenosti u zemlji, uglavnom zbog zatvaranja nuklearne elektrane Ignalina, koja je bila najveći poslodavac u regiji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16a)

Izvan područja primjene programa Ignalina, Litva je i dalje je u konačnici odgovorna za razvoj i ulaganje u regiji Ignalina, koja je obilježena niskim primanjima i najvišim stopama nezaposlenosti u zemlji, uglavnom zbog zatvaranja nuklearne elektrane Ignalina, koja je bila najveći poslodavac u regiji.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Program je obuhvaćen područjem primjene litavskog nacionalnog programa na temelju Direktive Vijeća 2011/70/Euratom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Program je obuhvaćen područjem primjene litavskog nacionalnog programa na temelju Direktive Vijeća 2011/70/Euratom.

| (19) | Program je obuhvaćen područjem primjene litavskog nacionalnog programa na temelju Direktive Vijeća 2011/70/Euratom
  i može doprinijeti njegovoj provedbi ne dovodeći u pitanje ovu Direktivu
  . |
| --- | --- |

(19)

Program je obuhvaćen područjem primjene litavskog nacionalnog programa na temelju Direktive Vijeća 2011/70/Euratom
  i može doprinijeti njegovoj provedbi ne dovodeći u pitanje ovu Direktivu
  .

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23 a) | Iz povijesnih razloga potpuno je opravdana financijska potpora Unije za razgradnju nuklearnog reaktora Ignalina, ali se programom ne bi trebao postaviti presedan za korištenje sredstava Unije pri razgradnji drugih nuklearnih reaktora. Etička obveza svake države članice trebala bi biti izbjegavanje stavljanja nepotrebnog tereta na buduće generacije zbog istrošenog goriva i radioaktivnog otpada, uključujući svaki radioaktivni otpad koji nastaje zbog razgradnje postojećih nuklearnih postrojenja. Nacionalne politike moraju se temeljiti na načelu „onečišćivač plaća”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23 a)

Iz povijesnih razloga potpuno je opravdana financijska potpora Unije za razgradnju nuklearnog reaktora Ignalina, ali se programom ne bi trebao postaviti presedan za korištenje sredstava Unije pri razgradnji drugih nuklearnih reaktora. Etička obveza svake države članice trebala bi biti izbjegavanje stavljanja nepotrebnog tereta na buduće generacije zbog istrošenog goriva i radioaktivnog otpada, uključujući svaki radioaktivni otpad koji nastaje zbog razgradnje postojećih nuklearnih postrojenja. Nacionalne politike moraju se temeljiti na načelu „onečišćivač plaća”.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23 b) | U okviru Preporuke Komisije 2006/851/Euratom napominje se da bi u skladu s načelom „onečišćivač plaća” nuklearni operater tijekom produktivnog života postrojenja trebao ostaviti sa strane odgovarajuća financijska sredstva za buduće troškove razgradnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23 b)

U okviru Preporuke Komisije 2006/851/Euratom napominje se da bi u skladu s načelom „onečišćivač plaća” nuklearni operater tijekom produktivnog života postrojenja trebao ostaviti sa strane odgovarajuća financijska sredstva za buduće troškove razgradnje.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Opći je cilj programa pomoći Litvi u razgradnji nuklearne elektrane Ignalina, s posebnim naglaskom na upravljanju s tim povezanim pitanjima radiološke sigurnosti,
  istodobno osiguravajući opsežno širenje time stečenog znanja o razgradnji nuklearnih postrojenja među svim državama članicama EU-a
  . | 1.   Opći je cilj programa
  na odgovarajući način
  pomoći Litvi u 
  sigurnoj
  razgradnji nuklearne elektrane Ignalina, s posebnim naglaskom na upravljanju s tim povezanim pitanjima radiološke sigurnosti,
  uključujući jamčenje sigurnog skladištenja istrošenoga goriva
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Opći je cilj programa pomoći Litvi u razgradnji nuklearne elektrane Ignalina, s posebnim naglaskom na upravljanju s tim povezanim pitanjima radiološke sigurnosti,
  istodobno osiguravajući opsežno širenje time stečenog znanja o razgradnji nuklearnih postrojenja među svim državama članicama EU-a
  .

1.   Opći je cilj programa
  na odgovarajući način
  pomoći Litvi u 
  sigurnoj
  razgradnji nuklearne elektrane Ignalina, s posebnim naglaskom na upravljanju s tim povezanim pitanjima radiološke sigurnosti,
  uključujući jamčenje sigurnog skladištenja istrošenoga goriva
  .

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Posebni
  je cilj programa provesti rastavljanje i dekontaminaciju opreme i osovina reaktora elektrane Ignalina u skladu s planom razgradnje, nastaviti sa sigurnim zbrinjavanjem otpada nastalog tijekom razgradnje i otpada iz prošlosti
  te širiti stečeno znanje među dionicima iz EU-a
  . | 2.   
  Glavni
  je cilj programa provesti rastavljanje i dekontaminaciju opreme i osovina reaktora elektrane Ignalina u skladu s planom razgradnje
  te
  nastaviti sa sigurnim zbrinjavanjem otpada nastalog tijekom razgradnje i otpada iz prošlosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Posebni
  je cilj programa provesti rastavljanje i dekontaminaciju opreme i osovina reaktora elektrane Ignalina u skladu s planom razgradnje, nastaviti sa sigurnim zbrinjavanjem otpada nastalog tijekom razgradnje i otpada iz prošlosti
  te širiti stečeno znanje među dionicima iz EU-a
  .

2.   
  Glavni
  je cilj programa provesti rastavljanje i dekontaminaciju opreme i osovina reaktora elektrane Ignalina u skladu s planom razgradnje
  te
  nastaviti sa sigurnim zbrinjavanjem otpada nastalog tijekom razgradnje i otpada iz prošlosti.

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Program također ima dodatni cilj da se osigura opsežno širenje stečenog znanja o razgradnji nuklearnih postrojenja u svim državama članicama. Dodatni cilj financira se iz programa financijske pomoći za razgradnju nuklearnih postrojenja i zbrinjavanje radioaktivnog otpada COM(2018)0467. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Program također ima dodatni cilj da se osigura opsežno širenje stečenog znanja o razgradnji nuklearnih postrojenja u svim državama članicama. Dodatni cilj financira se iz programa financijske pomoći za razgradnju nuklearnih postrojenja i zbrinjavanje radioaktivnog otpada COM(2018)0467.

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Detaljan opis
  posebnog
  cilja utvrđen je u Prilogu I.
  Komisija može provedbenim aktima izmijeniti Prilog I. u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 2. | 3.   Detaljan opis
  glavnog
  cilja utvrđen je u Prilogu I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Detaljan opis
  posebnog
  cilja utvrđen je u Prilogu I.
  Komisija može provedbenim aktima izmijeniti Prilog I. u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 2.

3.   Detaljan opis
  glavnog
  cilja utvrđen je u Prilogu I.

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi 552 000 000  EUR u tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 780 000 000 EUR u tekućim cijenama
  za provedbu glavnog cilja programa (aktivnosti razgradnje)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Financijska omotnica za provedbu programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi 552 000 000  EUR u tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 780 000 000 EUR u tekućim cijenama
  za provedbu glavnog cilja programa (aktivnosti razgradnje)
  .

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Najviša
  stopa sufinanciranja sredstvima Unije primjenjiva u okviru programa
  ne smije premašiti 80
   %. Preostali iznos financiranja osigurava se doprinosom Litve i drugih izvora, ali ne iz proračuna Unije. | Ukupna
  stopa sufinanciranja sredstvima Unije primjenjiva u okviru programa
  iznosi 86
   %. Preostali iznos financiranja osigurava se doprinosom Litve i drugih izvora, ali ne iz proračuna Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Najviša
  stopa sufinanciranja sredstvima Unije primjenjiva u okviru programa
  ne smije premašiti 80
   %. Preostali iznos financiranja osigurava se doprinosom Litve i drugih izvora, ali ne iz proračuna Unije.

Najviša

ne smije premašiti 80

Ukupna
  stopa sufinanciranja sredstvima Unije primjenjiva u okviru programa
  iznosi 86
   %. Preostali iznos financiranja osigurava se doprinosom Litve i drugih izvora, ali ne iz proračuna Unije.

Ukupna

iznosi 86

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – stavak 4.

Prilog I. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | Ključni izazovi za radiološku sigurnost u razdoblju financiranja 2021.–2027. obrađuju se u okviru aktivnosti pod stavkama P.1, P.2 i P.4. Rastavljanje jezgri reaktora konkretno je obuhvaćeno stavkom P.2.
  Manji se izazovi obrađuju u stavci P.3, dok se
  stavke P.0 i P.5 odnose na aktivnosti potpore razgradnji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

Ključni izazovi za radiološku sigurnost u razdoblju financiranja 2021.–2027. obrađuju se u okviru aktivnosti pod stavkama P.1, P.2 i P.4. Rastavljanje jezgri reaktora konkretno je obuhvaćeno stavkom P.2.
  Manji se izazovi obrađuju u stavci P.3, dok se
  stavke P.0 i P.5 odnose na aktivnosti potpore razgradnji.

Manji se izazovi obrađuju u stavci P.3, dok se

| 4. | Ključni izazovi za radiološku sigurnost u razdoblju financiranja 2021.–2027. obrađuju se u okviru aktivnosti pod stavkama P.1, P.2
  , P.3
  i P.4. Rastavljanje jezgri reaktora konkretno je obuhvaćeno stavkom P.2. Stavke P.0 i P.5 odnose na aktivnosti potpore razgradnji. |
| --- | --- |

4.

Ključni izazovi za radiološku sigurnost u razdoblju financiranja 2021.–2027. obrađuju se u okviru aktivnosti pod stavkama P.1, P.2
  , P.3
  i P.4. Rastavljanje jezgri reaktora konkretno je obuhvaćeno stavkom P.2. Stavke P.0 i P.5 odnose na aktivnosti potpore razgradnji.

, P.3

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – stavak 5. – tablica 1. – stavka P.3

Prilog I. – stavak 5. – tablica 1. – stavka P.3

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

TABLICA 1.

| # | Stavka | Prioritet |
| --- | --- | --- |
| P.3 | Postupanje s istrošenim nuklearnim gorivom | II |

#

Stavka

Prioritet

P.3

Postupanje s istrošenim nuklearnim gorivom

II

II

Izmjena

Izmjena

TABLICA 1.

| # | Stavka | Prioritet |
| --- | --- | --- |
| P.3 | Postupanje s istrošenim nuklearnim gorivom | I |

#

Stavka

Prioritet

P.3

Postupanje s istrošenim nuklearnim gorivom

I

I

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – stavak 7.

Prilog I. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7. | Odlaganje
  istrošenog goriva i radioaktivnog otpada u dubokom geološkom odlagalištu nije obuhvaćeno područjem primjene programa
  te
  Litva
  to pitanje mora razraditi u svojem nacionalnom programu za gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom kako se zahtijeva Direktivom Vijeća 2011/70/Euratom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.

Odlaganje
  istrošenog goriva i radioaktivnog otpada u dubokom geološkom odlagalištu nije obuhvaćeno područjem primjene programa
  te
  Litva
  to pitanje mora razraditi u svojem nacionalnom programu za gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom kako se zahtijeva Direktivom Vijeća 2011/70/Euratom
  .

Odlaganje

te

to pitanje mora razraditi u svojem nacionalnom programu za gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom kako se zahtijeva Direktivom Vijeća 2011/70/Euratom

| 7. | Iako odlaganje
  istrošenog goriva i radioaktivnog otpada u dubokom geološkom odlagalištu nije obuhvaćeno područjem primjene programa
  u razdoblju 2021. – 2027.,
  Litva
  i Unija počet će pravodobno savjetovanje o mogućem uključivanju tih aktivnosti u područje primjene programa u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira
  . |
| --- | --- |

7.

Iako odlaganje
  istrošenog goriva i radioaktivnog otpada u dubokom geološkom odlagalištu nije obuhvaćeno područjem primjene programa
  u razdoblju 2021. – 2027.,
  Litva
  i Unija počet će pravodobno savjetovanje o mogućem uključivanju tih aktivnosti u područje primjene programa u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira
  .

Iako odlaganje

u razdoblju 2021. – 2027.,

i Unija počet će pravodobno savjetovanje o mogućem uključivanju tih aktivnosti u područje primjene programa u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira

---

(1)  SL L 236, 23.9.2003., str. 944.

1

(1)  SL L 236, 23.9.2003., str. 944.

1

(1)  Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja (SL L 172, 2.7.2009., str. 18.).

1

(2)  Direktiva Vijeća 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o uspostavi okvira Zajednice za odgovorno i sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom (SL L 199, 2.8.2011., str. 48.).

2

(1)  Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja (SL L 172, 2.7.2009., str. 18.).

1

(2)  Direktiva Vijeća 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o uspostavi okvira Zajednice za odgovorno i sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom (SL L 199, 2.8.2011., str. 48.).

2

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/574 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/574

---

P8_TA(2019)0038

Zaštita proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/49)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Vladavina prava jedna je od temeljnih vrijednosti na kojima se Unija temelji.
  Kako
  se podsjeća
  u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji, te su vrijednosti zajedničke državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Vladavina prava jedna je od temeljnih vrijednosti na kojima se Unija temelji.
  Kako
  se podsjeća
  u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji, te su vrijednosti zajedničke državama članicama.

| (1) | Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina,
  kako
  je utvrđeno
  u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji
  i kriterijima za članstvo u Uniji. Kako se podsjeća u članku 2. UEU-a
  , te su vrijednosti zajedničke državama članicama
  u društvu u kojemu prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca
  . |
| --- | --- |

(1)

Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina,
  kako
  je utvrđeno
  u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji
  i kriterijima za članstvo u Uniji. Kako se podsjeća u članku 2. UEU-a
  , te su vrijednosti zajedničke državama članicama
  u društvu u kojemu prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Države članice trebale bi poštovati svoje obveze i pružati primjer istinskim ispunjavanjem tih obveza i napretkom prema zajedničkoj kulturi vladavine prava kao univerzalne vrijednosti koju trebaju jednako primjenjivati sve predmetne strane. Puno poštovanje i promicanje tih načela osnovni je preduvjet za legitimnost europskog projekta u cjelini i osnovni uvjet za izgradnju povjerenja građana u Uniju i osiguravanje djelotvorne provedbe njezinih politika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Države članice trebale bi poštovati svoje obveze i pružati primjer istinskim ispunjavanjem tih obveza i napretkom prema zajedničkoj kulturi vladavine prava kao univerzalne vrijednosti koju trebaju jednako primjenjivati sve predmetne strane. Puno poštovanje i promicanje tih načela osnovni je preduvjet za legitimnost europskog projekta u cjelini i osnovni uvjet za izgradnju povjerenja građana u Uniju i osiguravanje djelotvorne provedbe njezinih politika.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | U skladu s člankom 2., člankom 3. stavkom 1. i člankom 7. UEU-a, Unija ima mogućnost djelovanja kako bi zaštitila svoju „ustavnu jezgru” i zajedničke vrijednosti na kojima se temelji, uključujući svoja proračunska načela. Sve države članice, institucije, tijela, uredi i agencije Unije i zemlje kandidatkinje obvezni su poštovati, štititi i promicati ta načela i vrijednosti te imaju dužnost lojalne suradnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

U skladu s člankom 2., člankom 3. stavkom 1. i člankom 7. UEU-a, Unija ima mogućnost djelovanja kako bi zaštitila svoju „ustavnu jezgru” i zajedničke vrijednosti na kojima se temelji, uključujući svoja proračunska načela. Sve države članice, institucije, tijela, uredi i agencije Unije i zemlje kandidatkinje obvezni su poštovati, štititi i promicati ta načela i vrijednosti te imaju dužnost lojalne suradnje.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Vladavina prava zahtijeva da se sve javne ovlasti provode u okviru ograničenja utvrđenih propisima, u skladu s vrijednostima demokracije i temeljnih prava, a pod nadzorom neovisnih i nepristranih sudova. Posebice zahtijeva da se poštuje (12) načelo zakonitosti (7), pravne sigurnosti (8), zabrane proizvoljnosti izvršne vlasti (9), diobe vlasti (10) i učinkovite sudske zaštite
  koju provode neovisni sudovi

   (11). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Vladavina prava zahtijeva da se sve javne ovlasti provode u okviru ograničenja utvrđenih propisima, u skladu s vrijednostima demokracije i temeljnih prava, a pod nadzorom neovisnih i nepristranih sudova. Posebice zahtijeva da se poštuje (12) načelo zakonitosti (7), pravne sigurnosti (8), zabrane proizvoljnosti izvršne vlasti (9), diobe vlasti (10) i učinkovite sudske zaštite
  koju provode neovisni sudovi

   (11).

| (2) | Vladavina prava zahtijeva da se sve javne ovlasti provode u okviru ograničenja utvrđenih propisima, u skladu s vrijednostima demokracije i 
  poštovanja
  temeljnih prava, a pod nadzorom neovisnih i nepristranih sudova. Posebice zahtijeva da se poštuje (12) načelo zakonitosti (7),
  uključujući transparentan, odgovoran i demokratski postupak provedbe zakona,
  pravne sigurnosti (8), zabrane proizvoljnosti izvršne vlasti (9), diobe vlasti (10)

  , pristupa pravosuđu
  i učinkovite sudske zaštite
  pred neovisnim i nepristranim sudovima

   (11).
  Ta se načela, među ostalim, odražavaju na razini Venecijanske komisije Vijeća Europe i na temelju relevantne sudske prakse Europskog suda za ljudska prava

   (12a)

  . |
| --- | --- |

(2)

Vladavina prava zahtijeva da se sve javne ovlasti provode u okviru ograničenja utvrđenih propisima, u skladu s vrijednostima demokracije i 
  poštovanja
  temeljnih prava, a pod nadzorom neovisnih i nepristranih sudova. Posebice zahtijeva da se poštuje (12) načelo zakonitosti (7),
  uključujući transparentan, odgovoran i demokratski postupak provedbe zakona,
  pravne sigurnosti (8), zabrane proizvoljnosti izvršne vlasti (9), diobe vlasti (10)

  , pristupa pravosuđu
  i učinkovite sudske zaštite
  pred neovisnim i nepristranim sudovima

   (11).
  Ta se načela, među ostalim, odražavaju na razini Venecijanske komisije Vijeća Europe i na temelju relevantne sudske prakse Europskog suda za ljudska prava

   (12a)

  .

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Kriteriji za pristupanje ili kopenhaški kriteriji, koje je 1993. utvrdilo Europsko vijeće u Kopenhagenu i koje je Europsko vijeće u Madridu nadopunilo 1995., ključni su uvjeti koje sve zemlje kandidatkinje moraju zadovoljiti kako bi postale države članice. Ti kriteriji uključuju stabilnost institucija koje jamče demokraciju, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava te poštovanje i zaštitu manjina, funkcionalno tržišno gospodarstvo i sposobnost nošenja s tržišnim natjecanjem i tržišnim silama te sposobnost ispunjavanja obveza koje proizlaze iz članstva u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Kriteriji za pristupanje ili kopenhaški kriteriji, koje je 1993. utvrdilo Europsko vijeće u Kopenhagenu i koje je Europsko vijeće u Madridu nadopunilo 1995., ključni su uvjeti koje sve zemlje kandidatkinje moraju zadovoljiti kako bi postale države članice. Ti kriteriji uključuju stabilnost institucija koje jamče demokraciju, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava te poštovanje i zaštitu manjina, funkcionalno tržišno gospodarstvo i sposobnost nošenja s tržišnim natjecanjem i tržišnim silama te sposobnost ispunjavanja obveza koje proizlaze iz članstva u Uniji.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2b) | Nemogućnost zemlje kandidatkinje da ispuni potrebne standarde, vrijednosti i demokratska načela dovodi do kašnjenja u njezinu pristupanju Uniji, sve dok u potpunosti ne ispuni te standarde. Obveze država kandidatkinja prema kriterijima iz Kopenhagena primjenjuju se na države članice i nakon njihova pristupanja Uniji temeljem članka 2. UEU-a i načela lojalne suradnje koje je sadržano u članku 4. UEU-a. Države članice stoga bi trebalo redovito ocjenjivati kako bi se provjerilo jesu li njihovi zakoni i prakse i dalje u skladu s tim kriterijima i zajedničkim vrijednostima na kojima se Unija temelji, čime se osigurava čvrst pravni i administrativni okvir za provedbu politika Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2b)

Nemogućnost zemlje kandidatkinje da ispuni potrebne standarde, vrijednosti i demokratska načela dovodi do kašnjenja u njezinu pristupanju Uniji, sve dok u potpunosti ne ispuni te standarde. Obveze država kandidatkinja prema kriterijima iz Kopenhagena primjenjuju se na države članice i nakon njihova pristupanja Uniji temeljem članka 2. UEU-a i načela lojalne suradnje koje je sadržano u članku 4. UEU-a. Države članice stoga bi trebalo redovito ocjenjivati kako bi se provjerilo jesu li njihovi zakoni i prakse i dalje u skladu s tim kriterijima i zajedničkim vrijednostima na kojima se Unija temelji, čime se osigurava čvrst pravni i administrativni okvir za provedbu politika Unije.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Vladavina
  prava
  preduvjet
  je za zaštitu drugih temeljnih prava na kojima se Unija temelji: slobode, demokracije, jednakosti i poštovanja ljudskih prava. Poštovanje vladavine prava suštinski je povezano s poštovanjem demokracije i temeljnih prava: demokracija i poštovanje temeljnih prava ne mogu postojati bez poštovanja vladavine prava i obrnuto. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Vladavina
  prava
  preduvjet
  je za zaštitu drugih temeljnih prava na kojima se Unija temelji: slobode, demokracije, jednakosti i poštovanja ljudskih prava. Poštovanje vladavine prava suštinski je povezano s poštovanjem demokracije i temeljnih prava: demokracija i poštovanje temeljnih prava ne mogu postojati bez poštovanja vladavine prava i obrnuto.

| (3) | Iako ne postoji hijerarhija kad je riječ o vrijednostima Unije, vladavina
  prava
  ključan
  je
  preduvjet
  za zaštitu drugih temeljnih prava na kojima se Unija temelji: slobode, demokracije, jednakosti i poštovanja ljudskih prava. Poštovanje vladavine prava suštinski je povezano s poštovanjem demokracije i temeljnih prava: demokracija i poštovanje temeljnih prava ne mogu postojati bez poštovanja vladavine prava i obrnuto.
  Usklađenost i dosljednost unutarnje i vanjske demokracije, vladavine prava i politika o temeljnim pravima ključne su za vjerodostojnost Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako ne postoji hijerarhija kad je riječ o vrijednostima Unije, vladavina
  prava
  ključan
  je
  preduvjet
  za zaštitu drugih temeljnih prava na kojima se Unija temelji: slobode, demokracije, jednakosti i poštovanja ljudskih prava. Poštovanje vladavine prava suštinski je povezano s poštovanjem demokracije i temeljnih prava: demokracija i poštovanje temeljnih prava ne mogu postojati bez poštovanja vladavine prava i obrnuto.
  Usklađenost i dosljednost unutarnje i vanjske demokracije, vladavine prava i politika o temeljnim pravima ključne su za vjerodostojnost Unije.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Pravosudna tijela
  trebala bi
  djelovati neovisno i nepristrano
  , a službe za istragu i kazneni progon trebale bi biti u stanju izvršavati svoju funkciju. Trebali bi raspolagati dostatnim resursima i postupcima kako bi mogli postupati učinkovito i uz puno poštovanje prava na pravično suđenje. Ti su uvjeti potrebni kao minimalno jamstvo protiv nezakonitih i proizvoljnih odluka javnih tijela koje bi mogle naštetiti financijskim interesima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Pravosudna tijela
  trebala bi
  djelovati neovisno i nepristrano
  , a službe za istragu i kazneni progon trebale bi biti u stanju izvršavati svoju funkciju. Trebali bi raspolagati dostatnim resursima i postupcima kako bi mogli postupati učinkovito i uz puno poštovanje prava na pravično suđenje. Ti su uvjeti potrebni kao minimalno jamstvo protiv nezakonitih i proizvoljnih odluka javnih tijela koje bi mogle naštetiti financijskim interesima Unije.

| (6) | Neovisnost i nepristranost pravosuđa
  trebala bi
  uvijek biti zajamčena
  , a službe za istragu i kazneni progon trebale bi biti u stanju izvršavati svoju funkciju. Trebali bi raspolagati dostatnim resursima i postupcima kako bi mogli postupati učinkovito i uz puno poštovanje prava na pravično suđenje. Ti su uvjeti potrebni kao minimalno jamstvo protiv nezakonitih i proizvoljnih odluka javnih tijela koje bi mogle
  narušiti ta temeljna načela i
  naštetiti financijskim interesima Unije. |
| --- | --- |

(6)

Neovisnost i nepristranost pravosuđa
  trebala bi
  uvijek biti zajamčena
  , a službe za istragu i kazneni progon trebale bi biti u stanju izvršavati svoju funkciju. Trebali bi raspolagati dostatnim resursima i postupcima kako bi mogli postupati učinkovito i uz puno poštovanje prava na pravično suđenje. Ti su uvjeti potrebni kao minimalno jamstvo protiv nezakonitih i proizvoljnih odluka javnih tijela koje bi mogle
  narušiti ta temeljna načela i
  naštetiti financijskim interesima Unije.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Neovisnost tužiteljstva i pravosuđa sastoji se od formalne (de jure) i stvarne (de facto) neovisnosti tužiteljstva i pravosuđa te pojedinačnih tužitelja i sudaca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Neovisnost tužiteljstva i pravosuđa sastoji se od formalne (de jure) i stvarne (de facto) neovisnosti tužiteljstva i pravosuđa te pojedinačnih tužitelja i sudaca.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Poštovanje vladavine prava nije
  važno
  samo za građane Unije, već i za poslovne inicijative, inovacije, ulaganja i pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, koji će
  najbolje
  uspijevati
  onda
  kada postoji čvrst pravni i institucijski okvir. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Poštovanje vladavine prava nije
  važno
  samo za građane Unije, već i za poslovne inicijative, inovacije, ulaganja i pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, koji će
  najbolje
  uspijevati
  onda
  kada postoji čvrst pravni i institucijski okvir.

| (8) | Poštovanje vladavine prava nije
  ključno
  samo za građane Unije, već i za poslovne inicijative, inovacije, ulaganja
  , gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju
  i pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, koji će
  održivo
  uspijevati
  samo
  kada postoji čvrst pravni i institucijski okvir. |
| --- | --- |

(8)

Poštovanje vladavine prava nije
  ključno
  samo za građane Unije, već i za poslovne inicijative, inovacije, ulaganja
  , gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju
  i pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, koji će
  održivo
  uspijevati
  samo
  kada postoji čvrst pravni i institucijski okvir.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Integracijom postojećih mehanizama Unije za praćenje, kao što su Mehanizam suradnje i provjere, Pregled stanja u području pravosuđa i izvješća o borbi protiv korupcije, u širi okvir praćenja vladavine prava mogli bi se osigurati učinkovitiji i efikasniji mehanizmi kontrole za zaštitu financijskih interesa Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

Integracijom postojećih mehanizama Unije za praćenje, kao što su Mehanizam suradnje i provjere, Pregled stanja u području pravosuđa i izvješća o borbi protiv korupcije, u širi okvir praćenja vladavine prava mogli bi se osigurati učinkovitiji i efikasniji mehanizmi kontrole za zaštitu financijskih interesa Unije.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8b) | Nedostatak transparentnosti, proizvoljna diskriminacija, narušavanje tržišnog natjecanja i nejednaki uvjeti na unutarnjem tržištu i izvan njega, utjecaj na integritet jedinstvenog tržišta i na pravednost, stabilnost i legitimitet poreznog sustava, povećanje gospodarskih nejednakosti, nepošteno tržišno natjecanje među državama, nezadovoljstvo u društvu, nepovjerenje i demokratski deficit samo su neki od negativnih učinaka štetnih poreznih praksi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8b)

Nedostatak transparentnosti, proizvoljna diskriminacija, narušavanje tržišnog natjecanja i nejednaki uvjeti na unutarnjem tržištu i izvan njega, utjecaj na integritet jedinstvenog tržišta i na pravednost, stabilnost i legitimitet poreznog sustava, povećanje gospodarskih nejednakosti, nepošteno tržišno natjecanje među državama, nezadovoljstvo u društvu, nepovjerenje i demokratski deficit samo su neki od negativnih učinaka štetnih poreznih praksi.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | Unija raspolaže mnoštvom instrumenata i postupaka za osiguranje potpune i pravilne primjene načela i vrijednosti utvrđenih u UEU-u, ali odgovor institucija Unije trenutačno nije ni brz ni djelotvoran, posebno u pogledu jamčenja dobrog financijskog upravljanja. Postojeće instrumente trebalo bi provesti, ocijeniti i dopuniti u okviru mehanizma vladavine prava kako bi bili primjereni i djelotvorni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

Unija raspolaže mnoštvom instrumenata i postupaka za osiguranje potpune i pravilne primjene načela i vrijednosti utvrđenih u UEU-u, ali odgovor institucija Unije trenutačno nije ni brz ni djelotvoran, posebno u pogledu jamčenja dobrog financijskog upravljanja. Postojeće instrumente trebalo bi provesti, ocijeniti i dopuniti u okviru mehanizma vladavine prava kako bi bili primjereni i djelotvorni.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Opći nedostaci u državama članicama u pogledu vladavine prava, koji utječu posebice na pravilno funkcioniranje javnih tijela i učinkoviti sudski nadzor, mogu ozbiljno naštetiti financijskim interesima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Opći nedostaci u državama članicama u pogledu vladavine prava, koji utječu posebice na pravilno funkcioniranje javnih tijela i učinkoviti sudski nadzor, mogu ozbiljno naštetiti financijskim interesima Unije.

| (11) | Opći nedostaci u državama članicama u pogledu vladavine prava, koji utječu posebice na pravilno funkcioniranje javnih tijela i učinkoviti sudski nadzor, mogu ozbiljno naštetiti financijskim interesima Unije.
  Učinkovite istrage o takvim nedostacima te primjena djelotvornih i razmjernih mjera u slučaju utvrđenog općeg nedostatka potrebne su ne samo za zaštitu financijskih interesa Unije, uključujući efektivno prikupljanje prihoda, već i za jamčenje povjerenja javnosti u Uniju i njezine institucije. U konačnici samo neovisno pravosuđe kojim se podupire vladavina prava i pravna sigurnost u svim državama članicama može jamčiti dovoljnu zaštitu novca iz proračuna Unije. |
| --- | --- |

(11)

Opći nedostaci u državama članicama u pogledu vladavine prava, koji utječu posebice na pravilno funkcioniranje javnih tijela i učinkoviti sudski nadzor, mogu ozbiljno naštetiti financijskim interesima Unije.
  Učinkovite istrage o takvim nedostacima te primjena djelotvornih i razmjernih mjera u slučaju utvrđenog općeg nedostatka potrebne su ne samo za zaštitu financijskih interesa Unije, uključujući efektivno prikupljanje prihoda, već i za jamčenje povjerenja javnosti u Uniju i njezine institucije. U konačnici samo neovisno pravosuđe kojim se podupire vladavina prava i pravna sigurnost u svim državama članicama može jamčiti dovoljnu zaštitu novca iz proračuna Unije.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Komisija procjenjuje da razmjeri utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza dosežu gotovo bilijun eura godišnje. Negativni učinci takvih praksi na proračune država članica i Unije i na građane očiti su te bi mogli potkopati povjerenje u demokraciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Komisija procjenjuje da razmjeri utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza dosežu gotovo bilijun eura godišnje. Negativni učinci takvih praksi na proračune država članica i Unije i na građane očiti su te bi mogli potkopati povjerenje u demokraciju.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11b) | Izbjegavanje plaćanja poreza na dobit ima izravan utjecaj na proračune država članica i Unije, kao i na raščlanjivanje poreznog napora prema kategorijama poreznih obveznika te prema ekonomskim faktorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11b)

Izbjegavanje plaćanja poreza na dobit ima izravan utjecaj na proračune država članica i Unije, kao i na raščlanjivanje poreznog napora prema kategorijama poreznih obveznika te prema ekonomskim faktorima.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11c) | Države članice trebale bi u potpunosti primjenjivati načelo lojalne suradnje u pitanjima poreznog natjecanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11c)

Države članice trebale bi u potpunosti primjenjivati načelo lojalne suradnje u pitanjima poreznog natjecanja.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11d) | Komisija, kao čuvarica Ugovora, trebala bi zajamčiti da se u potpunosti poštuju pravo Unije i načelo lojalne suradnje među državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11d)

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11e) | Ocjenjivanjem i praćenjem poreznih politika država članica na razini Unije osiguralo bi se da se u državama članicama ne uvode nove štetne porezne mjere. Praćenjem usklađenosti država članica, njihovih jurisdikcija, regija ili drugih administrativnih struktura sa zajedničkim popisom Unije o nekooperativnim jurisdikcijama štitilo bi se jedinstveno tržište i osiguralo njegovo pravilno i usklađeno funkcioniranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11e)

Ocjenjivanjem i praćenjem poreznih politika država članica na razini Unije osiguralo bi se da se u državama članicama ne uvode nove štetne porezne mjere. Praćenjem usklađenosti država članica, njihovih jurisdikcija, regija ili drugih administrativnih struktura sa zajedničkim popisom Unije o nekooperativnim jurisdikcijama štitilo bi se jedinstveno tržište i osiguralo njegovo pravilno i usklađeno funkcioniranje.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Za utvrđivanje općeg nedostatka potrebno je da Komisija provede kvalitativnu ocjenu. Ocjena se
  može
  donijeti na temelju informacija iz svih
  dostupnih
  izvora i priznatih institucija, uključujući presude Suda Europske unije, izvješća Revizorskog suda te zaključke i preporuke mjerodavnih međunarodnih organizacija
  i mreža
  , primjerice tijela Vijeća Europe,
  Europske mreže
  vrhovnih sudova i 
  Europske mreže
  pravosudnih vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Za utvrđivanje općeg nedostatka potrebno je da Komisija provede kvalitativnu ocjenu. Ocjena se
  može
  donijeti na temelju informacija iz svih
  dostupnih
  izvora i priznatih institucija, uključujući presude Suda Europske unije, izvješća Revizorskog suda te zaključke i preporuke mjerodavnih međunarodnih organizacija
  i mreža
  , primjerice tijela Vijeća Europe,
  Europske mreže
  vrhovnih sudova i 
  Europske mreže
  pravosudnih vijeća.

| (12) | Za utvrđivanje općeg nedostatka potrebno je da Komisija provede
  detaljnu
  kvalitativnu ocjenu. Ocjena
  bi trebala biti objektivna, nepristrana i transparentna te bi
  se
  trebala
  donijeti na temelju informacija iz svih
  relevantnih
  izvora
  , uzimajući u obzir kriterije korištene u kontekstu pregovora o pristupanju Uniji, posebno poglavlja pravne stečevine o pravosuđu
  i 
  temeljnim pravima, o pravdi, slobodi i sigurnosti, o financijskoj kontroli i oporezivanju, kao i smjernice korištene u kontekstu Mehanizma suradnje i provjere za praćenje napretka države članice, te iz
  priznatih institucija, uključujući presude Suda Europske unije
  i Europskog suda za ljudska prava, rezolucije Europskog parlamenta
  , izvješća Revizorskog suda te zaključke i preporuke mjerodavnih međunarodnih organizacija, primjerice tijela Vijeća Europe,
  posebno uključujući popis mjerila za vladavinu prava koji je sastavila Venecijanska komisija, te relevantnih međunarodnih mreža, kao što su Europska mreža
  vrhovnih sudova i 
  Europska mreža
  pravosudnih vijeća. |
| --- | --- |

(12)

Za utvrđivanje općeg nedostatka potrebno je da Komisija provede
  detaljnu
  kvalitativnu ocjenu. Ocjena
  bi trebala biti objektivna, nepristrana i transparentna te bi
  se
  trebala
  donijeti na temelju informacija iz svih
  relevantnih
  izvora
  , uzimajući u obzir kriterije korištene u kontekstu pregovora o pristupanju Uniji, posebno poglavlja pravne stečevine o pravosuđu
  i 
  temeljnim pravima, o pravdi, slobodi i sigurnosti, o financijskoj kontroli i oporezivanju, kao i smjernice korištene u kontekstu Mehanizma suradnje i provjere za praćenje napretka države članice, te iz
  priznatih institucija, uključujući presude Suda Europske unije
  i Europskog suda za ljudska prava, rezolucije Europskog parlamenta
  , izvješća Revizorskog suda te zaključke i preporuke mjerodavnih međunarodnih organizacija, primjerice tijela Vijeća Europe,
  posebno uključujući popis mjerila za vladavinu prava koji je sastavila Venecijanska komisija, te relevantnih međunarodnih mreža, kao što su Europska mreža
  vrhovnih sudova i 
  Europska mreža
  pravosudnih vijeća.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Trebalo bi uspostaviti savjetodavno povjerenstvo neovisnih stručnjaka za ustavno pravo te financijska i proračunska pitanja kako bi se Komisiji pomoglo u procjeni općih nedostataka. To bi povjerenstvo trebalo provoditi neovisnu godišnju ocjenu pitanja povezanih s vladavinom prava u svim državama članicama koja utječu ili bi mogla utjecati na dobro financijsko upravljanje ili zaštitu financijskih interesa Unije, uzimajući u obzir informacije iz svih relevantnih izvora i priznatih institucija. Pri donošenju odluke o usvajanju ili ukidanju mogućih mjera Komisija bi trebala uzeti u obzir relevantna mišljenja tog povjerenstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Trebalo bi uspostaviti savjetodavno povjerenstvo neovisnih stručnjaka za ustavno pravo te financijska i proračunska pitanja kako bi se Komisiji pomoglo u procjeni općih nedostataka. To bi povjerenstvo trebalo provoditi neovisnu godišnju ocjenu pitanja povezanih s vladavinom prava u svim državama članicama koja utječu ili bi mogla utjecati na dobro financijsko upravljanje ili zaštitu financijskih interesa Unije, uzimajući u obzir informacije iz svih relevantnih izvora i priznatih institucija. Pri donošenju odluke o usvajanju ili ukidanju mogućih mjera Komisija bi trebala uzeti u obzir relevantna mišljenja tog povjerenstva.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Trebalo bi utvrditi
  moguće
  mjere koje treba donijeti u slučaju općih nedostataka te postupak za njihovo donošenje. Te bi mjere trebale uključivati suspenziju plaćanjâ i obveza, smanjenje sredstava u okviru postojećih obveza i zabranu sklapanja novih obveza s primateljima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Trebalo bi utvrditi
  moguće
  mjere koje treba donijeti u slučaju općih nedostataka te postupak za njihovo donošenje. Te bi mjere trebale uključivati suspenziju plaćanjâ i obveza, smanjenje sredstava u okviru postojećih obveza i zabranu sklapanja novih obveza s primateljima.

| (13) | Trebalo bi utvrditi mjere koje treba donijeti u slučaju općih nedostataka te postupak za njihovo donošenje. Te bi mjere trebale uključivati suspenziju plaćanjâ i obveza, smanjenje sredstava u okviru postojećih obveza i zabranu sklapanja novih obveza s primateljima. |
| --- | --- |

(13)

Trebalo bi utvrditi mjere koje treba donijeti u slučaju općih nedostataka te postupak za njihovo donošenje. Te bi mjere trebale uključivati suspenziju plaćanjâ i obveza, smanjenje sredstava u okviru postojećih obveza i zabranu sklapanja novih obveza s primateljima.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | Važno je da se legitimni interesi krajnjih primatelja i korisnika štite na odgovarajući način pri donošenju mjera u slučaju općih nedostataka. Pri razmatranju donošenja mjera, Komisija bi trebala uzeti u obzir njihov mogući učinak na krajnje primatelje i korisnike. Kako bi se ojačala zaštita krajnjih primatelja ili korisnika, Komisija bi trebala pružiti informacije i smjernice putem internetskih stranica ili portala, zajedno s odgovarajućim alatima za obavješćivanje Komisije o svakoj povredi pravne obveze državnih subjekata i država članica da nastave izvršavati plaćanja nakon donošenja mjera na temelju ove Uredbe. Po potrebi, kako bi se osiguralo da se svi iznosi koje državna tijela ili države članice duguju stvarno isplate krajnjim primateljima ili korisnicima, Komisija bi trebala moći tražiti povrat isplata tim subjektima, ili, gdje je to primjereno, izvršiti financijski ispravak na način da smanji potporu za program i da jednakovrijedan iznos prenese u pričuvu Unije koja će se upotrijebiti u korist krajnjih primatelja ili korisnika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Važno je da se legitimni interesi krajnjih primatelja i korisnika štite na odgovarajući način pri donošenju mjera u slučaju općih nedostataka. Pri razmatranju donošenja mjera, Komisija bi trebala uzeti u obzir njihov mogući učinak na krajnje primatelje i korisnike. Kako bi se ojačala zaštita krajnjih primatelja ili korisnika, Komisija bi trebala pružiti informacije i smjernice putem internetskih stranica ili portala, zajedno s odgovarajućim alatima za obavješćivanje Komisije o svakoj povredi pravne obveze državnih subjekata i država članica da nastave izvršavati plaćanja nakon donošenja mjera na temelju ove Uredbe. Po potrebi, kako bi se osiguralo da se svi iznosi koje državna tijela ili države članice duguju stvarno isplate krajnjim primateljima ili korisnicima, Komisija bi trebala moći tražiti povrat isplata tim subjektima, ili, gdje je to primjereno, izvršiti financijski ispravak na način da smanji potporu za program i da jednakovrijedan iznos prenese u pričuvu Unije koja će se upotrijebiti u korist krajnjih primatelja ili korisnika.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Kako bi se osigurala jedinstvena provedba ove Uredbe te uzimajući u obzir važnost financijskih učinaka mjera koje se uvode u skladu s ovom Uredbom, trebalo bi dodijeliti provedbene ovlasti
  Vijeću, koje bi trebalo djelovati na temelju prijedloga Komisije. Radi pojednostavnjenja postupka donošenja odluka koje su potrebne kako bi se zaštitili financijski interesi Unije trebalo bi primjenjivati glasovanje obrnutom kvalificiranom većinom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Kako bi se osigurala jedinstvena provedba ove Uredbe te uzimajući u obzir važnost financijskih učinaka mjera koje se uvode u skladu s ovom Uredbom, trebalo bi dodijeliti provedbene ovlasti
  Vijeću, koje bi trebalo djelovati na temelju prijedloga Komisije. Radi pojednostavnjenja postupka donošenja odluka koje su potrebne kako bi se zaštitili financijski interesi Unije trebalo bi primjenjivati glasovanje obrnutom kvalificiranom većinom.

| (15) | Kako bi se osigurala jedinstvena provedba ove Uredbe te uzimajući u obzir važnost financijskih učinaka mjera koje se uvode u skladu s ovom Uredbom, trebalo bi dodijeliti provedbene ovlasti
  Komisiji
  . |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se osigurala jedinstvena provedba ove Uredbe te uzimajući u obzir važnost financijskih učinaka mjera koje se uvode u skladu s ovom Uredbom, trebalo bi dodijeliti provedbene ovlasti
  Komisiji
  .

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | U pogledu njihova učinka na proračun Unije, mjere uvedene u skladu s ovom Uredbom trebale bi stupiti na snagu tek nakon što Europski parlament i Vijeće odobre prijenos sredstava u proračunsku pričuvu iznosa koji je jednak vrijednosti donesenih mjera. Kako bi se olakšalo donošenje odluka potrebnih za zaštitu financijskih interesa Unije, takvi prijenosi bi se trebali smatrati odobrenima, osim ako ih u utvrđenom roku Europski parlament ili Vijeće (koje djeluje kvalificiranom većinom) ne izmijeni ili odbije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

U pogledu njihova učinka na proračun Unije, mjere uvedene u skladu s ovom Uredbom trebale bi stupiti na snagu tek nakon što Europski parlament i Vijeće odobre prijenos sredstava u proračunsku pričuvu iznosa koji je jednak vrijednosti donesenih mjera. Kako bi se olakšalo donošenje odluka potrebnih za zaštitu financijskih interesa Unije, takvi prijenosi bi se trebali smatrati odobrenima, osim ako ih u utvrđenom roku Europski parlament ili Vijeće (koje djeluje kvalificiranom većinom) ne izmijeni ili odbije.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Prije predlaganja donošenja bilo koje mjere u skladu s ovom Uredbom Komisija treba obavijestiti predmetnu državu članicu zašto smatra da u toj državi članici postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava. Državi članici trebalo bi omogućiti da dostavi primjedbe. Komisija
  i Vijeće trebali
  bi uzeti u obzir te primjedbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Prije predlaganja donošenja bilo koje mjere u skladu s ovom Uredbom Komisija treba obavijestiti predmetnu državu članicu zašto smatra da u toj državi članici postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava. Državi članici trebalo bi omogućiti da dostavi primjedbe. Komisija
  i Vijeće trebali
  bi uzeti u obzir te primjedbe.

| (16) | Prije predlaganja donošenja bilo koje mjere u skladu s ovom Uredbom Komisija treba obavijestiti predmetnu državu članicu zašto smatra da u toj državi članici postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava.
  Komisija bi bez odgode trebala obavijestiti Europski parlament i Vijeće o svakoj takvoj obavijesti i njezinom sadržaju. Predmetnoj
  državi članici trebalo bi omogućiti da dostavi primjedbe. Komisija bi
  trebala
  uzeti u obzir te primjedbe. |
| --- | --- |

(16)

Prije predlaganja donošenja bilo koje mjere u skladu s ovom Uredbom Komisija treba obavijestiti predmetnu državu članicu zašto smatra da u toj državi članici postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava.
  Komisija bi bez odgode trebala obavijestiti Europski parlament i Vijeće o svakoj takvoj obavijesti i njezinom sadržaju. Predmetnoj
  državi članici trebalo bi omogućiti da dostavi primjedbe. Komisija bi
  trebala
  uzeti u obzir te primjedbe.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Vijeće
  bi
  na prijedlog Komisije trebalo
  ukinuti mjere sa suspenzivnim učinkom ako je situacija koja je dovela do uvođenja tih mjera ispravljena u dostatnoj mjeri. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Vijeće
  bi
  na prijedlog Komisije trebalo
  ukinuti mjere sa suspenzivnim učinkom ako je situacija koja je dovela do uvođenja tih mjera ispravljena u dostatnoj mjeri.

| (17) | Komisija
  bi
  trebala
  ukinuti mjere sa suspenzivnim učinkom
  i predložiti Europskom parlamentu i Vijeću da u potpunosti ili djelomično ukinu proračunsku rezervu dotičnih mjera
  ako je situacija koja je dovela do uvođenja tih mjera ispravljena u dostatnoj mjeri. |
| --- | --- |

(17)

Komisija
  bi
  trebala
  ukinuti mjere sa suspenzivnim učinkom
  i predložiti Europskom parlamentu i Vijeću da u potpunosti ili djelomično ukinu proračunsku rezervu dotičnih mjera
  ako je situacija koja je dovela do uvođenja tih mjera ispravljena u dostatnoj mjeri.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Komisija treba obavještavati Europski parlament o svim mjerama koje su predložene i donesene u skladu s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Komisija treba obavještavati Europski parlament o svim mjerama koje su predložene i donesene u skladu s ovom Uredbom.

Briše se.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | „vladavina prava”
  odnosi
  se
  na vrijednost
  Unije
  utvrđenu
  u članku 2.
  Ugovora o Europskoj
  uniji
  koja obuhvaća sljedeća načela:
  načelo zakonitosti, koje podrazumijeva transparentan, odgovoran, demokratski i pluralistički proces
  donošenja propisa
  , načelo pravne sigurnosti, načelo zabrane proizvoljnosti izvršnih ovlasti, načelo učinkovite sudske zaštite
  koju provode neovisni sudovi
  , uključujući
  zaštitu
  temeljnih prava
  , te
  načelo diobe vlasti i jednakosti pred zakonom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

„vladavina prava”
  odnosi
  se
  na vrijednost
  Unije
  utvrđenu
  u članku 2.
  Ugovora o Europskoj
  uniji
  koja obuhvaća sljedeća načela:
  načelo zakonitosti, koje podrazumijeva transparentan, odgovoran, demokratski i pluralistički proces
  donošenja propisa
  , načelo pravne sigurnosti, načelo zabrane proizvoljnosti izvršnih ovlasti, načelo učinkovite sudske zaštite
  koju provode neovisni sudovi
  , uključujući
  zaštitu
  temeljnih prava
  , te
  načelo diobe vlasti i jednakosti pred zakonom;

| (a) | „vladavina prava”
  tumači
  se
  uzimajući u obzir vrijednosti
  Unije
  sadržane
  u članku 2.
  UEU-a i u kriterijima za članstvo u
  Uniji
  koji se spominju u članku 49. UEU-a; ona obuhvaća
  načelo zakonitosti, koje podrazumijeva transparentan, odgovoran, demokratski i pluralistički proces
  provedbe zakona
  , načelo pravne sigurnosti, načelo zabrane proizvoljnosti izvršnih ovlasti
  , načelo pristupa pravdi
  , načelo učinkovite sudske zaštite
  pred neovisnim i nepristranim sudovima
  , uključujući
  načelo poštovanja
  temeljnih prava
  kako je navedeno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i u međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima,
  načelo diobe vlasti
  , načelo nediskriminacije
  i 
  načelo
  jednakosti pred zakonom; |
| --- | --- |

(a)

„vladavina prava”
  tumači
  se
  uzimajući u obzir vrijednosti
  Unije
  sadržane
  u članku 2.
  UEU-a i u kriterijima za članstvo u
  Uniji
  koji se spominju u članku 49. UEU-a; ona obuhvaća
  načelo zakonitosti, koje podrazumijeva transparentan, odgovoran, demokratski i pluralistički proces
  provedbe zakona
  , načelo pravne sigurnosti, načelo zabrane proizvoljnosti izvršnih ovlasti
  , načelo pristupa pravdi
  , načelo učinkovite sudske zaštite
  pred neovisnim i nepristranim sudovima
  , uključujući
  načelo poštovanja
  temeljnih prava
  kako je navedeno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i u međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima,
  načelo diobe vlasti
  , načelo nediskriminacije
  i 
  načelo
  jednakosti pred zakonom;

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | „opći nedostaci u pogledu vladavine prava” znači raširena ili ponavljajuća praksa ili propust ili mjera javnih tijela koji utječu na vladavinu prava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

„opći nedostaci u pogledu vladavine prava” znači raširena ili ponavljajuća praksa ili propust ili mjera javnih tijela koji utječu na vladavinu prava;

| (b) | „opći nedostaci u pogledu vladavine prava” znači raširena ili ponavljajuća praksa ili propust ili mjera javnih tijela koji utječu na vladavinu prava
  , kada to utječe ili bi moglo utjecati na načela dobrog financijskog upravljanja ili zaštite financijskih interesa Unije; opći nedostaci u pogledu vladavine prava mogu također biti posljedica sustavne prijetnje vrijednostima Unije iz članka 2. UEU-a koja utječe ili bi mogla utjecati na načela dobrog financijskog upravljanja ili zaštite financijskih interesa Unije; |
| --- | --- |

(b)

„opći nedostaci u pogledu vladavine prava” znači raširena ili ponavljajuća praksa ili propust ili mjera javnih tijela koji utječu na vladavinu prava
  , kada to utječe ili bi moglo utjecati na načela dobrog financijskog upravljanja ili zaštite financijskih interesa Unije; opći nedostaci u pogledu vladavine prava mogu također biti posljedica sustavne prijetnje vrijednostima Unije iz članka 2. UEU-a koja utječe ili bi mogla utjecati na načela dobrog financijskog upravljanja ili zaštite financijskih interesa Unije;

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | „tijelo javne vlasti” znači
  sva javna tijela
  na svim razinama državne uprave, uključujući središnja, regionalna i lokalna tijela, te organizacije država članica u smislu
  [članka
  2. točke 42.] Uredbe (EU, Euratom)
  br. [...]
  („Financijska uredba”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

„tijelo javne vlasti” znači
  sva javna tijela
  na svim razinama državne uprave, uključujući središnja, regionalna i lokalna tijela, te organizacije država članica u smislu
  [članka
  2. točke 42.] Uredbe (EU, Euratom)
  br. [...]
  („Financijska uredba”).

| (c) | „tijelo javne vlasti” znači
  svako javno tijelo
  na svim razinama državne uprave, uključujući središnja, regionalna i lokalna tijela, te organizacije država članica u smislu
  članka
  2. točke 42. Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)(„Financijska uredba”). |
| --- | --- |

(c)

„tijelo javne vlasti” znači
  svako javno tijelo
  na svim razinama državne uprave, uključujući središnja, regionalna i lokalna tijela, te organizacije država članica u smislu
  članka
  2. točke 42. Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)(„Financijska uredba”).

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Članak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 2.a |
| | Opći nedostaci |
| | Sljedeći elementi naročito se smatraju općim nedostacima u pogledu vladavine prava kada utječu ili bi mogli utjecati na načelo dobrog financijskog upravljanja ili načelo zaštite financijskih interesa Unije: |
| | (a) | ugrožavanje neovisnosti pravosudne vlasti, uključujući postavljanje svih ograničenja u pogledu mogućnosti samostalnog izvršavanja pravosudnih funkcija vanjskim interveniranjem u jamstva neovisnosti, ograničavanjem presude prema vanjskoj naredbi, samovoljnom revizijom pravila o imenovanju ili uvjetima rada pravosudnog osoblja, utjecanjem na pravosudno osoblje na bilo koji način koji ugrožava njihovu nepristranost ili ometanjem neovisnosti odvjetništva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 2.a

Opći nedostaci

Sljedeći elementi naročito se smatraju općim nedostacima u pogledu vladavine prava kada utječu ili bi mogli utjecati na načelo dobrog financijskog upravljanja ili načelo zaštite financijskih interesa Unije:

(a)

ugrožavanje neovisnosti pravosudne vlasti, uključujući postavljanje svih ograničenja u pogledu mogućnosti samostalnog izvršavanja pravosudnih funkcija vanjskim interveniranjem u jamstva neovisnosti, ograničavanjem presude prema vanjskoj naredbi, samovoljnom revizijom pravila o imenovanju ili uvjetima rada pravosudnog osoblja, utjecanjem na pravosudno osoblje na bilo koji način koji ugrožava njihovu nepristranost ili ometanjem neovisnosti odvjetništva;

| (b) | nesprječavanje, neispravljanje i nesankcioniranje proizvoljnih ili nezakonitih odluka javnih tijela, uključujući tijela kaznenog progona, uskraćivanje financijskih i ljudskih resursa kojim se utječe na njihovo pravilno funkcioniranje te neosiguravanje odsutnosti sukoba interesa; |
| --- | --- |

(b)

nesprječavanje, neispravljanje i nesankcioniranje proizvoljnih ili nezakonitih odluka javnih tijela, uključujući tijela kaznenog progona, uskraćivanje financijskih i ljudskih resursa kojim se utječe na njihovo pravilno funkcioniranje te neosiguravanje odsutnosti sukoba interesa;

| (c) | ograničavanje dostupnosti i djelotvornosti pravnih lijekova, među ostalim restriktivnim postupovnim pravilima, neprovođenjem presuda ili ograničavanjem djelotvorne istrage, kaznenog progona ili sankcioniranja povreda prava; |
| --- | --- |

(c)

ograničavanje dostupnosti i djelotvornosti pravnih lijekova, među ostalim restriktivnim postupovnim pravilima, neprovođenjem presuda ili ograničavanjem djelotvorne istrage, kaznenog progona ili sankcioniranja povreda prava;

| (d) | ugrožavanje administrativne sposobnosti države članice da poštuje obveze članstva u Uniji, uključujući sposobnost učinkovite provedbe pravila, standarda i politika koje su sastavni dio prava Unije; |
| --- | --- |

(d)

ugrožavanje administrativne sposobnosti države članice da poštuje obveze članstva u Uniji, uključujući sposobnost učinkovite provedbe pravila, standarda i politika koje su sastavni dio prava Unije;

| (e) | mjere koje oslabljuju zaštitu povjerljive komunikacije između odvjetnika i klijenta. |
| --- | --- |

(e)

mjere koje oslabljuju zaštitu povjerljive komunikacije između odvjetnika i klijenta.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Članak 3. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Mjere | Rizici za financijske interese Unije |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Mjere

Rizici za financijske interese Unije

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Poduzimaju se odgovarajuće mjere u slučajevima kada opći
  nedostatak u pogledu vladavine prava u državi članici
  utječe ili bi mogao utjecati na načelo dobrog financijskog upravljanja ili načelo zaštite financijskih interesa Unije, osobito
  : | 1.   
  Opći
  nedostatak u pogledu vladavine prava u državi članici
  može se utvrditi posebno kad je ugrožen ili bi mogao biti ugrožen jedan ili više sljedećih elemenata
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   
  Poduzimaju se odgovarajuće mjere u slučajevima kada opći
  nedostatak u pogledu vladavine prava u državi članici
  utječe ili bi mogao utjecati na načelo dobrog financijskog upravljanja ili načelo zaštite financijskih interesa Unije, osobito
  :

1.   
  Opći
  nedostatak u pogledu vladavine prava u državi članici
  može se utvrditi posebno kad je ugrožen ili bi mogao biti ugrožen jedan ili više sljedećih elemenata
  :

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka a

Članak 3. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pravilno funkcioniranje tijela te države članice koja izvršavaju proračun Unije, osobito u kontekstu javne nabave ili postupaka dodjele bespovratnih sredstava
  , te pri postupcima praćenja i kontrole
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pravilno funkcioniranje tijela te države članice koja izvršavaju proračun Unije, osobito u kontekstu javne nabave ili postupaka dodjele bespovratnih sredstava
  , te pri postupcima praćenja i kontrole
  ;

, te pri postupcima praćenja i kontrole

| (a) | pravilno funkcioniranje tijela te države članice koja izvršavaju proračun Unije, osobito u kontekstu javne nabave ili postupaka dodjele bespovratnih sredstava; |
| --- | --- |

(a)

pravilno funkcioniranje tijela te države članice koja izvršavaju proračun Unije, osobito u kontekstu javne nabave ili postupaka dodjele bespovratnih sredstava;

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | pravilno funkcioniranje tržišnog gospodarstva, u okviru kojeg se poštuju tržišno natjecanje i tržišne snage u Uniji te učinkovito izvršavaju obveze članstva, uključujući poštovanje cilja političke, ekonomske i monetarne unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

pravilno funkcioniranje tržišnog gospodarstva, u okviru kojeg se poštuju tržišno natjecanje i tržišne snage u Uniji te učinkovito izvršavaju obveze članstva, uključujući poštovanje cilja političke, ekonomske i monetarne unije;

pravilno funkcioniranje tržišnog gospodarstva, u okviru kojeg se poštuju tržišno natjecanje i tržišne snage u Uniji te učinkovito izvršavaju obveze članstva, uključujući poštovanje cilja političke, ekonomske i monetarne unije;

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka ab (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ab (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | pravilno funkcioniranje tijela koja provode financijsku kontrolu, praćenje i unutarnje i vanjske revizije te pravilno funkcioniranje djelotvornih i transparentnih sustava financijskog upravljanja i odgovornosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ab)

(ab)

pravilno funkcioniranje tijela koja provode financijsku kontrolu, praćenje i unutarnje i vanjske revizije te pravilno funkcioniranje djelotvornih i transparentnih sustava financijskog upravljanja i odgovornosti;

pravilno funkcioniranje tijela koja provode financijsku kontrolu, praćenje i unutarnje i vanjske revizije te pravilno funkcioniranje djelotvornih i transparentnih sustava financijskog upravljanja i odgovornosti;

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka b

Članak 3. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | pravilno funkcioniranje istražnih službi i državnih odvjetništva pri kaznenom progonu prijevara, korupcije ili drugih povreda prava Unije u vezi s izvršenjem proračuna Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

pravilno funkcioniranje istražnih službi i državnih odvjetništva pri kaznenom progonu prijevara, korupcije ili drugih povreda prava Unije u vezi s izvršenjem proračuna Unije;

| (b) | pravilno funkcioniranje istražnih službi i državnih odvjetništva pri kaznenom progonu prijevara,
  uključujući porezne prijevare,
  korupcije ili drugih povreda prava Unije u vezi s izvršenjem proračuna Unije; |
| --- | --- |

(b)

pravilno funkcioniranje istražnih službi i državnih odvjetništva pri kaznenom progonu prijevara,
  uključujući porezne prijevare,
  korupcije ili drugih povreda prava Unije u vezi s izvršenjem proračuna Unije;

uključujući porezne prijevare,

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka c

Članak 3. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | učinkoviti sudski nadzor radnji ili propusta tijela iz točaka (a) i (b) koji provode neovisni sudovi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

učinkoviti sudski nadzor radnji ili propusta tijela iz točaka (a) i (b) koji provode neovisni sudovi;

| (c) | učinkoviti sudski nadzor radnji ili propusta tijela iz točaka (a)
  , (ab)
  i (b) koji provode neovisni sudovi; |
| --- | --- |

(c)

učinkoviti sudski nadzor radnji ili propusta tijela iz točaka (a)
  , (ab)
  i (b) koji provode neovisni sudovi;

, (ab)

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka d

Članak 3. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | sprječavanje i sankcioniranje prijevara, korupcije i drugih povreda prava Unije koji se odnose na izvršenje proračuna Unije te kažnjavanje primatelja učinkovitim i odvraćajućim sankcijama koje određuju nacionalni sudovi ili upravna tijela; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

sprječavanje i sankcioniranje prijevara, korupcije i drugih povreda prava Unije koji se odnose na izvršenje proračuna Unije te kažnjavanje primatelja učinkovitim i odvraćajućim sankcijama koje određuju nacionalni sudovi ili upravna tijela;

| (d) | sprječavanje i sankcioniranje prijevara,
  uključujući porezne prijevare,
  korupcije i drugih povreda prava Unije koji se odnose na izvršenje proračuna Unije te kažnjavanje primatelja učinkovitim i odvraćajućim sankcijama koje određuju nacionalni sudovi ili upravna tijela; |
| --- | --- |

(d)

sprječavanje i sankcioniranje prijevara,
  uključujući porezne prijevare,
  korupcije i drugih povreda prava Unije koji se odnose na izvršenje proračuna Unije te kažnjavanje primatelja učinkovitim i odvraćajućim sankcijama koje određuju nacionalni sudovi ili upravna tijela;

uključujući porezne prijevare,

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka ea (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | sprečavanje i sankcioniranje utaje poreza i poreznog natjecanja te pravilno funkcioniranje tijela koja doprinose administrativnoj suradnji u poreznim pitanjima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

sprečavanje i sankcioniranje utaje poreza i poreznog natjecanja te pravilno funkcioniranje tijela koja doprinose administrativnoj suradnji u poreznim pitanjima;

sprečavanje i sankcioniranje utaje poreza i poreznog natjecanja te pravilno funkcioniranje tijela koja doprinose administrativnoj suradnji u poreznim pitanjima;

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3.– stavak 1. – točka f

Članak 3.– stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | učinkovita i pravodobna suradnja s Europskim uredom za borbu protiv prijevara i Uredom europskog javnog tužitelja u njihovim istragama ili kaznenim progonima u skladu s odgovarajućim pravnim aktima i načelom lojalne suradnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

učinkovita i pravodobna suradnja s Europskim uredom za borbu protiv prijevara i Uredom europskog javnog tužitelja u njihovim istragama ili kaznenim progonima u skladu s odgovarajućim pravnim aktima i načelom lojalne suradnje.

| (f) | učinkovita i pravodobna suradnja s Europskim uredom za borbu protiv prijevara
  , ako predmetna država članica s njim surađuje,
  i 
  s
  Uredom europskog javnog tužitelja u njihovim istragama ili kaznenim progonima u skladu s odgovarajućim pravnim aktima i načelom lojalne suradnje; |
| --- | --- |

(f)

učinkovita i pravodobna suradnja s Europskim uredom za borbu protiv prijevara
  , ako predmetna država članica s njim surađuje,
  i 
  s
  Uredom europskog javnog tužitelja u njihovim istragama ili kaznenim progonima u skladu s odgovarajućim pravnim aktima i načelom lojalne suradnje;

, ako predmetna država članica s njim surađuje,

s

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka fa (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | pravilno izvršenje proračuna Unije nakon sustavnog kršenja temeljnih prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

pravilno izvršenje proračuna Unije nakon sustavnog kršenja temeljnih prava.

pravilno izvršenje proračuna Unije nakon sustavnog kršenja temeljnih prava.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Općim nedostacima u pogledu vladavine prava može se smatrati osobito sljedeće: | Briše se. |
| (a) | ugrožavanje neovisnosti pravosudne vlasti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Općim nedostacima u pogledu vladavine prava može se smatrati osobito sljedeće:

Briše se.

Briše se.

(a)

(a)

ugrožavanje neovisnosti pravosudne vlasti;

ugrožavanje neovisnosti pravosudne vlasti;

| (b) | nesprječavanje, neispravljanje i nesankcioniranje proizvoljnih ili nezakonitih odluka javnih tijela, uključujući tijela kaznenog progona, uskraćivanje financijskih i ljudskih resursa kojim se utječe na njihovo pravilno funkcioniranje te neosiguravanje odsutnosti sukoba interesa; |
| --- | --- |

(b)

(b)

nesprječavanje, neispravljanje i nesankcioniranje proizvoljnih ili nezakonitih odluka javnih tijela, uključujući tijela kaznenog progona, uskraćivanje financijskih i ljudskih resursa kojim se utječe na njihovo pravilno funkcioniranje te neosiguravanje odsutnosti sukoba interesa;

nesprječavanje, neispravljanje i nesankcioniranje proizvoljnih ili nezakonitih odluka javnih tijela, uključujući tijela kaznenog progona, uskraćivanje financijskih i ljudskih resursa kojim se utječe na njihovo pravilno funkcioniranje te neosiguravanje odsutnosti sukoba interesa;

| (c) | ograničavanje dostupnosti i učinkovitosti pravnih sredstava, među ostalim restriktivnim postupovnim pravilima, neprovođenjem presuda ili ograničavanjem učinkovite istrage, kaznenog progona ili sankcioniranja povreda prava. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ograničavanje dostupnosti i učinkovitosti pravnih sredstava, među ostalim restriktivnim postupovnim pravilima, neprovođenjem presuda ili ograničavanjem učinkovite istrage, kaznenog progona ili sankcioniranja povreda prava.

ograničavanje dostupnosti i učinkovitosti pravnih sredstava, među ostalim restriktivnim postupovnim pravilima, neprovođenjem presuda ili ograničavanjem učinkovite istrage, kaznenog progona ili sankcioniranja povreda prava.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3.a (novi)

Članak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 3.a |
| | Povjerenstvo neovisnih stručnjaka |
| | 1.
     
  Komisija uspostavlja povjerenstvo neovisnih stručnjaka („Povjerenstvo”). |
| | Povjerenstvo je sastavljeno od neovisnih stručnjaka za ustavno pravo te financijska i proračunska pitanja. Po jednog stručnjaka imenuje nacionalni parlament svake države članice, a pet stručnjaka imenuje Europski parlament. Sastav Povjerenstva odražava uravnoteženu rodnu zastupljenost. |
| | Kad god je to primjereno, u skladu s pravilima postupanja iz stavka 6. u Povjerenstvo se kao promatrači mogu pozvati predstavnici relevantnih organizacija i mreža, kao što su Europska federacija akademija znanosti i humanističkih znanosti, Europska mreža nacionalnih institucija za ljudska prava, tijela Vijeća Europe, Europska komisija za učinkovitost pravosuđa, Vijeće odvjetničkih komora Europe, Mreža za poreznu pravdu (Tax Justice Network), Ujedinjeni narodi, Organizacija za europsku sigurnost i suradnju i Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj. |
| | 2.
     
  Cilj savjetodavne zadaće Povjerenstva je pomoći Komisiji u utvrđivanju od općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama koji utječu ili bi mogli utjecati na načela dobrog financijskog upravljanja ili zaštitu financijskih interesa Unije. |
| | Povjerenstvo svake godine ocjenjuje stanje u svim državama članicama na temelju kvantitativnih i kvalitativnih kriterija i informacija, uzimajući u obzir informacije i smjernice iz članka 5. stavka 2. |
| | 3.
     
  Svake godine Parlament objavljuje sažetak svojih zaključaka. |
| | 4.
     
  Kao dio svoje savjetodavne zadaće i uzimajući u obzir ishod razmatranja iz stavka 2. Povjerenstvo može izraziti mišljenje o općem nedostatku u pogledu vladavine prava u državi članici. |
| | Pri izražavanju mišljenja povjerenstvo nastoji postići konsenzus. Ako se takav konsenzus ne može postići, Povjerenstvo izražava svoje mišljenje običnom većinom svojih članova. |
| | 5.
     
  Pri donošenju provedbenih akata u skladu s člankom 5. stavkom 6. te člankom 6. stavkom 2. Komisija u obzir uzima relevantno mišljenje Povjerenstva u skladu sa stavkom 4. ovog članka. |
| | 6.
     
  Povjerenstvo među svojim članovima bira predsjedavajućeg. Povjerenstvo donosi svoj poslovnik. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.a

Članak 3.a

Povjerenstvo neovisnih stručnjaka

Povjerenstvo neovisnih stručnjaka

1.
     
  Komisija uspostavlja povjerenstvo neovisnih stručnjaka („Povjerenstvo”).

Povjerenstvo je sastavljeno od neovisnih stručnjaka za ustavno pravo te financijska i proračunska pitanja. Po jednog stručnjaka imenuje nacionalni parlament svake države članice, a pet stručnjaka imenuje Europski parlament. Sastav Povjerenstva odražava uravnoteženu rodnu zastupljenost.

Povjerenstvo je sastavljeno od neovisnih stručnjaka za ustavno pravo te financijska i proračunska pitanja. Po jednog stručnjaka imenuje nacionalni parlament svake države članice, a pet stručnjaka imenuje Europski parlament. Sastav Povjerenstva odražava uravnoteženu rodnu zastupljenost.

Kad god je to primjereno, u skladu s pravilima postupanja iz stavka 6. u Povjerenstvo se kao promatrači mogu pozvati predstavnici relevantnih organizacija i mreža, kao što su Europska federacija akademija znanosti i humanističkih znanosti, Europska mreža nacionalnih institucija za ljudska prava, tijela Vijeća Europe, Europska komisija za učinkovitost pravosuđa, Vijeće odvjetničkih komora Europe, Mreža za poreznu pravdu (Tax Justice Network), Ujedinjeni narodi, Organizacija za europsku sigurnost i suradnju i Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj.

Kad god je to primjereno, u skladu s pravilima postupanja iz stavka 6. u Povjerenstvo se kao promatrači mogu pozvati predstavnici relevantnih organizacija i mreža, kao što su Europska federacija akademija znanosti i humanističkih znanosti, Europska mreža nacionalnih institucija za ljudska prava, tijela Vijeća Europe, Europska komisija za učinkovitost pravosuđa, Vijeće odvjetničkih komora Europe, Mreža za poreznu pravdu (Tax Justice Network), Ujedinjeni narodi, Organizacija za europsku sigurnost i suradnju i Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj.

2.
     
  Cilj savjetodavne zadaće Povjerenstva je pomoći Komisiji u utvrđivanju od općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama koji utječu ili bi mogli utjecati na načela dobrog financijskog upravljanja ili zaštitu financijskih interesa Unije.

Povjerenstvo svake godine ocjenjuje stanje u svim državama članicama na temelju kvantitativnih i kvalitativnih kriterija i informacija, uzimajući u obzir informacije i smjernice iz članka 5. stavka 2.

Povjerenstvo svake godine ocjenjuje stanje u svim državama članicama na temelju kvantitativnih i kvalitativnih kriterija i informacija, uzimajući u obzir informacije i smjernice iz članka 5. stavka 2.

3.
     
  Svake godine Parlament objavljuje sažetak svojih zaključaka.

4.
     
  Kao dio svoje savjetodavne zadaće i uzimajući u obzir ishod razmatranja iz stavka 2. Povjerenstvo može izraziti mišljenje o općem nedostatku u pogledu vladavine prava u državi članici.

Pri izražavanju mišljenja povjerenstvo nastoji postići konsenzus. Ako se takav konsenzus ne može postići, Povjerenstvo izražava svoje mišljenje običnom većinom svojih članova.

Pri izražavanju mišljenja povjerenstvo nastoji postići konsenzus. Ako se takav konsenzus ne može postići, Povjerenstvo izražava svoje mišljenje običnom većinom svojih članova.

5.
     
  Pri donošenju provedbenih akata u skladu s člankom 5. stavkom 6. te člankom 6. stavkom 2. Komisija u obzir uzima relevantno mišljenje Povjerenstva u skladu sa stavkom 4. ovog članka.

6.
     
  Povjerenstvo među svojim članovima bira predsjedavajućeg. Povjerenstvo donosi svoj poslovnik.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – naslov

Članak 4. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sadržaj mjera | Mjere za zaštitu proračuna Unije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sadržaj mjera

Sadržaj mjera

Mjere za zaštitu proračuna Unije

Mjere za zaštitu proračuna Unije

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Može
  se donijeti jedna ili više
  sljedećih odgovarajućih mjera
  : | 1.   
  Ako su ispunjeni uvjeti iz članka 3., može
  se donijeti jedna
  od sljedećih mjera
  ili više
  njih
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Može
  se donijeti jedna ili više
  sljedećih odgovarajućih mjera
  :

1.   
  Ako su ispunjeni uvjeti iz članka 3., može
  se donijeti jedna
  od sljedećih mjera
  ili više
  njih
  :

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 3

Članak 4. – stavak 3

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Poduzete mjere razmjerne su vrsti, ozbiljnosti i opsegu općeg nedostatka u pogledu vladavine prava. U što većoj su mjeri usmjerene na djelovanja Unije na koja taj nedostatak utječe ili bi mogao utjecati. | 3.   Poduzete mjere razmjerne su vrsti, ozbiljnosti
  , trajanju
  i opsegu općeg nedostatka u pogledu vladavine prava. U što većoj su mjeri usmjerene na djelovanja Unije na koja taj nedostatak utječe ili bi mogao utjecati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Poduzete mjere razmjerne su vrsti, ozbiljnosti i opsegu općeg nedostatka u pogledu vladavine prava. U što većoj su mjeri usmjerene na djelovanja Unije na koja taj nedostatak utječe ili bi mogao utjecati.

3.   Poduzete mjere razmjerne su vrsti, ozbiljnosti
  , trajanju
  i opsegu općeg nedostatka u pogledu vladavine prava. U što većoj su mjeri usmjerene na djelovanja Unije na koja taj nedostatak utječe ili bi mogao utjecati.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 3.a (novi)

Članak 4. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija preko svojih internetskih stranica ili portala pruža informacije i smjernice za krajnje primatelje ili korisnike o obvezama država članica iz stavka 2. |
| | Komisija na istim internetskim stranicama ili portalu omogućuje i odgovarajuće alate kako bi krajnji primatelji ili korisnici obavijestili Komisiju o svakom kršenju tih obveza koje, prema mišljenju tih krajnjih primatelja ili korisnika, izravno na njih utječe. Ovaj stavak primjenjuje se tako da se osigurava zaštita osoba koje prijavljuju povrede prava Unije, u skladu s načelima utvrđenim u Direktivi o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije). Informacije koje pružaju krajnji primatelji ili korisnici u skladu s ovim stavkom Komisija može uzeti u obzir samo ako je uz njih priložen dokaz da je predmetni krajnji primatelj ili korisnik podnio službenu pritužbu nadležnom tijelu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Komisija preko svojih internetskih stranica ili portala pruža informacije i smjernice za krajnje primatelje ili korisnike o obvezama država članica iz stavka 2.

Komisija na istim internetskim stranicama ili portalu omogućuje i odgovarajuće alate kako bi krajnji primatelji ili korisnici obavijestili Komisiju o svakom kršenju tih obveza koje, prema mišljenju tih krajnjih primatelja ili korisnika, izravno na njih utječe. Ovaj stavak primjenjuje se tako da se osigurava zaštita osoba koje prijavljuju povrede prava Unije, u skladu s načelima utvrđenim u Direktivi o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije). Informacije koje pružaju krajnji primatelji ili korisnici u skladu s ovim stavkom Komisija može uzeti u obzir samo ako je uz njih priložen dokaz da je predmetni krajnji primatelj ili korisnik podnio službenu pritužbu nadležnom tijelu.

Komisija na istim internetskim stranicama ili portalu omogućuje i odgovarajuće alate kako bi krajnji primatelji ili korisnici obavijestili Komisiju o svakom kršenju tih obveza koje, prema mišljenju tih krajnjih primatelja ili korisnika, izravno na njih utječe. Ovaj stavak primjenjuje se tako da se osigurava zaštita osoba koje prijavljuju povrede prava Unije, u skladu s načelima utvrđenim u Direktivi o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije). Informacije koje pružaju krajnji primatelji ili korisnici u skladu s ovim stavkom Komisija može uzeti u obzir samo ako je uz njih priložen dokaz da je predmetni krajnji primatelj ili korisnik podnio službenu pritužbu nadležnom tijelu.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 3.b (novi)

Članak 4. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Na temelju informacija koje su dostavili krajnji primatelji ili korisnici u skladu sa stavkom 3.a Komisija osigurava da se svi iznosi koje državna tijela ili države članica duguju u skladu sa stavkom 2. stvarno isplate krajnjim primateljima ili korisnicima.




  Prema potrebi: |
| | (a) | u pogledu sredstava iz proračuna Unije kojima se upravlja u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe Komisija: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.b
     
  Na temelju informacija koje su dostavili krajnji primatelji ili korisnici u skladu sa stavkom 3.a Komisija osigurava da se svi iznosi koje državna tijela ili države članica duguju u skladu sa stavkom 2. stvarno isplate krajnjim primateljima ili korisnicima.

Prema potrebi:

(a)

(a)

u pogledu sredstava iz proračuna Unije kojima se upravlja u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe Komisija:

u pogledu sredstava iz proračuna Unije kojima se upravlja u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe Komisija:

| | i. | traži povrat isplata izvršenih svakom od tijela iz članka 62. stavka 1. točke (c) podtočaka od v. do vii. Financijske uredbe u iznosu koji je jednak iznosu koji nije isplaćen krajnjim primateljima ili korisnicima, čime je prekršen stavak 2. ovog članka; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

traži povrat isplata izvršenih svakom od tijela iz članka 62. stavka 1. točke (c) podtočaka od v. do vii. Financijske uredbe u iznosu koji je jednak iznosu koji nije isplaćen krajnjim primateljima ili korisnicima, čime je prekršen stavak 2. ovog članka;

traži povrat isplata izvršenih svakom od tijela iz članka 62. stavka 1. točke (c) podtočaka od v. do vii. Financijske uredbe u iznosu koji je jednak iznosu koji nije isplaćen krajnjim primateljima ili korisnicima, čime je prekršen stavak 2. ovog članka;

| | ii. | izvršava prijenos iznosa jednakih iznosima iz prethodne točke u pričuvu Unije iz članka 12. Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u). Takav se iznos smatra raspoloživom razlikom do gornje granice u smislu članka 12. stavka 1. točke (a) Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u) i mobilizira se u skladu s člankom 12. stavkom 2. Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u), u što je moguće većoj mjeri u korist krajnjih primatelja ili korisnika iz stavka 2. ovog članka; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

izvršava prijenos iznosa jednakih iznosima iz prethodne točke u pričuvu Unije iz članka 12. Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u). Takav se iznos smatra raspoloživom razlikom do gornje granice u smislu članka 12. stavka 1. točke (a) Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u) i mobilizira se u skladu s člankom 12. stavkom 2. Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u), u što je moguće većoj mjeri u korist krajnjih primatelja ili korisnika iz stavka 2. ovog članka;

izvršava prijenos iznosa jednakih iznosima iz prethodne točke u pričuvu Unije iz članka 12. Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u). Takav se iznos smatra raspoloživom razlikom do gornje granice u smislu članka 12. stavka 1. točke (a) Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u) i mobilizira se u skladu s člankom 12. stavkom 2. Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u), u što je moguće većoj mjeri u korist krajnjih primatelja ili korisnika iz stavka 2. ovog članka;

| (b) | u pogledu sredstava iz proračuna Unije kojima se upravlja u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe: |
| --- | --- |

(b)

(b)

u pogledu sredstava iz proračuna Unije kojima se upravlja u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe:

u pogledu sredstava iz proračuna Unije kojima se upravlja u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe:

| | i. | obveza državnih tijela ili država članica iz stavka 2. ovog članka smatraju se obvezama država članica u smislu [članka 63.] Uredbe XXX (Uredba o zajedničkim odredbama). Pri kršenju tih obveza postupa se u skladu s [člankom 98.] Uredbe XXX (Uredba o zajedničkim odredbama). |
| --- | --- | --- |

i.

i.

obveza državnih tijela ili država članica iz stavka 2. ovog članka smatraju se obvezama država članica u smislu [članka 63.] Uredbe XXX (Uredba o zajedničkim odredbama). Pri kršenju tih obveza postupa se u skladu s [člankom 98.] Uredbe XXX (Uredba o zajedničkim odredbama).

obveza državnih tijela ili država članica iz stavka 2. ovog članka smatraju se obvezama država članica u smislu [članka 63.] Uredbe XXX (Uredba o zajedničkim odredbama). Pri kršenju tih obveza postupa se u skladu s [člankom 98.] Uredbe XXX (Uredba o zajedničkim odredbama).

| | ii. | Iznos koji proizlazi iz smanjene potpore iz fondova za program na temelju [članka 98.] Uredbe XXX (Uredba o zajedničkim odredbama) Komisija prenosi u pričuvu Unije iz članka 12. Uredbe XXX (Uredba o VFO-u). Takav se iznos smatra raspoloživom razlikom do gornje granice u smislu članka 12. stavka 1. točke (a) Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u) i mobilizira se u skladu s člankom 12. stavkom 2. Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u), u što je moguće većoj mjeri u korist krajnjih primatelja ili korisnika iz stavka 2. ovog članka. |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

Iznos koji proizlazi iz smanjene potpore iz fondova za program na temelju [članka 98.] Uredbe XXX (Uredba o zajedničkim odredbama) Komisija prenosi u pričuvu Unije iz članka 12. Uredbe XXX (Uredba o VFO-u). Takav se iznos smatra raspoloživom razlikom do gornje granice u smislu članka 12. stavka 1. točke (a) Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u) i mobilizira se u skladu s člankom 12. stavkom 2. Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u), u što je moguće većoj mjeri u korist krajnjih primatelja ili korisnika iz stavka 2. ovog članka.

Iznos koji proizlazi iz smanjene potpore iz fondova za program na temelju [članka 98.] Uredbe XXX (Uredba o zajedničkim odredbama) Komisija prenosi u pričuvu Unije iz članka 12. Uredbe XXX (Uredba o VFO-u). Takav se iznos smatra raspoloživom razlikom do gornje granice u smislu članka 12. stavka 1. točke (a) Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u) i mobilizira se u skladu s člankom 12. stavkom 2. Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u), u što je moguće većoj mjeri u korist krajnjih primatelja ili korisnika iz stavka 2. ovog članka.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1

Članak 5. – stavak 1

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako Komisija utvrdi da postoje opravdani razlozi na temelju kojih može smatrati da su ispunjeni uvjeti iz članka 3., predmetnoj državi članici šalje pisanu obavijest s navedenim razlozima na temelju kojih je došla do svojeg zaključka. | 1.   Ako Komisija
  , uzimajući u obzir mišljenja Povjerenstva,
  utvrdi da postoje opravdani razlozi na temelju kojih može smatrati da su ispunjeni uvjeti iz članka 3., predmetnoj državi članici šalje pisanu obavijest s navedenim razlozima na temelju kojih je došla do svojeg zaključka.
  Komisija bez odgode obavještava Europski parlament i Vijeće o takvoj obavijesti i njezinu sadržaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako Komisija utvrdi da postoje opravdani razlozi na temelju kojih može smatrati da su ispunjeni uvjeti iz članka 3., predmetnoj državi članici šalje pisanu obavijest s navedenim razlozima na temelju kojih je došla do svojeg zaključka.

1.   Ako Komisija
  , uzimajući u obzir mišljenja Povjerenstva,
  utvrdi da postoje opravdani razlozi na temelju kojih može smatrati da su ispunjeni uvjeti iz članka 3., predmetnoj državi članici šalje pisanu obavijest s navedenim razlozima na temelju kojih je došla do svojeg zaključka.
  Komisija bez odgode obavještava Europski parlament i Vijeće o takvoj obavijesti i njezinu sadržaju.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2

Članak 5. – stavak 2

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija
  u obzir
  može uzeti
  sve relevantne informacije, uključujući odluke Suda Europske unije, izvješća Revizorskog suda i zaključke i preporuke relevantnih međunarodnih organizacija. | 2.   
  Pri ocjenjivanju jesu li ispunjeni svi uvjeti iz članka 3., Komisija
  u obzir
  uzima
  sve relevantne informacije, uključujući
  mišljenja Povjerenstva,
  odluke Suda Europske unije,
  rezolucije Europskog parlamenta,
  izvješća Revizorskog suda i zaključke i preporuke relevantnih međunarodnih organizacija
  i mreža. Komisija u obzir uzima i kriterije korištene u kontekstu pregovora o pristupanju Uniji, posebno poglavlja pravne stečevine o pravosuđu i temeljnim pravima, o pravdi, slobodi i sigurnosti, o financijskoj kontroli i oporezivanju, kao i smjernice korištene u kontekstu Mehanizma suradnje i provjere za praćenje napretka države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Komisija
  u obzir
  može uzeti
  sve relevantne informacije, uključujući odluke Suda Europske unije, izvješća Revizorskog suda i zaključke i preporuke relevantnih međunarodnih organizacija.

2.   
  Pri ocjenjivanju jesu li ispunjeni svi uvjeti iz članka 3., Komisija
  u obzir
  uzima
  sve relevantne informacije, uključujući
  mišljenja Povjerenstva,
  odluke Suda Europske unije,
  rezolucije Europskog parlamenta,
  izvješća Revizorskog suda i zaključke i preporuke relevantnih međunarodnih organizacija
  i mreža. Komisija u obzir uzima i kriterije korištene u kontekstu pregovora o pristupanju Uniji, posebno poglavlja pravne stečevine o pravosuđu i temeljnim pravima, o pravdi, slobodi i sigurnosti, o financijskoj kontroli i oporezivanju, kao i smjernice korištene u kontekstu Mehanizma suradnje i provjere za praćenje napretka države članice.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 4

Članak 5. – stavak 4

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Predmetna država članica dostavlja
  sve
  tražene informacije te može iznijeti primjedbe u roku koji je odredila Komisija, koji nije kraći od
  mjesec dana
  od datuma obavještavanja o zaključku. Države članice u svojim primjedbama mogu predložiti donošenje korektivnih mjera. | 4.   Predmetna država članica dostavlja tražene informacije te može iznijeti primjedbe u roku koji je odredila Komisija, koji nije kraći od
  jednog mjeseca ni duži od tri mjeseca
  od datuma obavještavanja o zaključku. Države članice u svojim primjedbama mogu predložiti donošenje korektivnih mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Predmetna država članica dostavlja
  sve
  tražene informacije te može iznijeti primjedbe u roku koji je odredila Komisija, koji nije kraći od
  mjesec dana
  od datuma obavještavanja o zaključku. Države članice u svojim primjedbama mogu predložiti donošenje korektivnih mjera.

4.   Predmetna država članica dostavlja tražene informacije te može iznijeti primjedbe u roku koji je odredila Komisija, koji nije kraći od
  jednog mjeseca ni duži od tri mjeseca
  od datuma obavještavanja o zaključku. Države članice u svojim primjedbama mogu predložiti donošenje korektivnih mjera.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 5.

Članak 5. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Pri odlučivanju o 
  podnošenju prijedloga
  odluke o 
  odgovarajućim mjerama
  Komisija
  uzima
  u obzir dostavljene informacije i eventualne primjedbe predmetne države članice te primjerenost predloženih korektivnih mjera. | 5.   Pri odlučivanju o 
  donošenju
  odluke o 
  mjerama iz članka 4.
  Komisija u obzir
  uzima
  dostavljene informacije i eventualne primjedbe predmetne države članice te primjerenost predloženih korektivnih mjera.
  Komisija odlučuje o daljnjim mjerama u vezi s informacijama dobivenima u okvirnom roku od jednog mjeseca, a u svakom slučaju unutar razumnog roka od datuma primitka tih informacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Pri odlučivanju o 
  podnošenju prijedloga
  odluke o 
  odgovarajućim mjerama
  Komisija
  uzima
  u obzir dostavljene informacije i eventualne primjedbe predmetne države članice te primjerenost predloženih korektivnih mjera.

5.   Pri odlučivanju o 
  donošenju
  odluke o 
  mjerama iz članka 4.
  Komisija u obzir
  uzima
  dostavljene informacije i eventualne primjedbe predmetne države članice te primjerenost predloženih korektivnih mjera.
  Komisija odlučuje o daljnjim mjerama u vezi s informacijama dobivenima u okvirnom roku od jednog mjeseca, a u svakom slučaju unutar razumnog roka od datuma primitka tih informacija.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 5.a (novi)

Članak 5. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Pri procjeni proporcionalnosti mjera koje će se uvesti, Komisija u obzir uzima informacije i smjernice iz stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5 a.
     
  Pri procjeni proporcionalnosti mjera koje će se uvesti, Komisija u obzir uzima informacije i smjernice iz stavka 2.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 6

Članak 5. – stavak 6

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Ako utvrdi da postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava, Komisija
  Vijeću dostavlja prijedlog provedbenog akta
  o 
  odgovarajućim mjerama
  . | 6.   Ako utvrdi da postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava, Komisija
  provedbenim aktom donosi odluku
  o 
  mjerama iz članka 4
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Ako utvrdi da postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava, Komisija
  Vijeću dostavlja prijedlog provedbenog akta
  o 
  odgovarajućim mjerama
  .

6.   Ako utvrdi da postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava, Komisija
  provedbenim aktom donosi odluku
  o 
  mjerama iz članka 4
  .

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 6.a (novi)

Članak 5. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Kad donosi odluku, Komisija istodobno Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog za prijenos sredstava u proračunsku rezervu u iznosu koji je jednak vrijednosti donesenih mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6a.
     
  Kad donosi odluku, Komisija istodobno Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog za prijenos sredstava u proračunsku rezervu u iznosu koji je jednak vrijednosti donesenih mjera.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 6.b (novi)

Članak 5. – stavak 6.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Odstupajući od članka 31. stavaka 4. i 6. Financijske uredbe, Europski parlament i Vijeće raspravljaju o prijedlogu prijenosa u roku od četiri tjedna otkad obje institucije zaprime prijedlog. Prijedlog prijenosa smatra se odobrenim osim ako u roku od četiri tjedna Europski parlament većinom danih glasova ili Vijeće kvalificiranom većinom ne izmijeni ili odbije prijedlog. Ako Europski parlament ili Vijeće izmijene prijedlog prijenosa, primjenjuje se članak 31. stavak 8. Financijske uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6b.
     
  Odstupajući od članka 31. stavaka 4. i 6. Financijske uredbe, Europski parlament i Vijeće raspravljaju o prijedlogu prijenosa u roku od četiri tjedna otkad obje institucije zaprime prijedlog. Prijedlog prijenosa smatra se odobrenim osim ako u roku od četiri tjedna Europski parlament većinom danih glasova ili Vijeće kvalificiranom većinom ne izmijeni ili odbije prijedlog. Ako Europski parlament ili Vijeće izmijene prijedlog prijenosa, primjenjuje se članak 31. stavak 8. Financijske uredbe.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 6.c (novi)

Članak 5. – stavak 6.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  Odluka iz stavka 6. stupa na snagu ako ni Europski parlament ni Vijeće ne odbiju prijedlog prijenosa u roku iz stavka 6.b. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6c.
     
  Odluka iz stavka 6. stupa na snagu ako ni Europski parlament ni Vijeće ne odbiju prijedlog prijenosa u roku iz stavka 6.b.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 7

Članak 5. – stavak 7

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.
     
  Smatra se da je Vijeće donijelo prijedlog ako ga u roku od mjesec dana od Komisijina donošenja ne odbije kvalificiranom većinom. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.
     
  Smatra se da je Vijeće donijelo prijedlog ako ga u roku od mjesec dana od Komisijina donošenja ne odbije kvalificiranom većinom.

Briše se.

Briše se.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 8

Članak 5. – stavak 8

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.
     
  Vijeće može kvalificiranom većinom izmijeniti prijedlog Komisije te donijeti izmijenjeni tekst u obliku odluke Vijeća. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.
     
  Vijeće može kvalificiranom većinom izmijeniti prijedlog Komisije te donijeti izmijenjeni tekst u obliku odluke Vijeća.

Briše se.

Briše se.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1

Članak 6. – stavak 1

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Predmetna država članica u bilo kojem trenutku može Komisiji dostaviti
  dokaze
  da je opći nedostatak u pogledu vladavine prava ispravljen ili da više ne postoji. | 1.   Predmetna država članica u bilo kojem trenutku može Komisiji dostaviti
  službenu obavijest s dokazima
  da je opći nedostatak u pogledu vladavine prava ispravljen ili da više ne postoji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Predmetna država članica u bilo kojem trenutku može Komisiji dostaviti
  dokaze
  da je opći nedostatak u pogledu vladavine prava ispravljen ili da više ne postoji.

1.   Predmetna država članica u bilo kojem trenutku može Komisiji dostaviti
  službenu obavijest s dokazima
  da je opći nedostatak u pogledu vladavine prava ispravljen ili da više ne postoji.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2

Članak 6. – stavak 2

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija
  procjenjuje situaciju u predmetnoj državi članici. Nakon što opći nedostaci u pogledu vladavine prava na temelju kojih su donesene
  odgovarajuće
  mjere budu u cijelosti ili djelomično uklonjeni, Komisija
  Vijeću dostavlja prijedlog odluke
  o djelomičnom ili potpunom ukidanju tih mjera. Primjenjuje se postupak utvrđen u članku 5. stavcima 2., 4., 5., 6. i 
  7
  . | 2.   
  Na zahtjev predmetne države članice ili na vlastitu inicijativu Komisija, uzimajući u obzir mišljenja Povjerenstva,
  procjenjuje situaciju u predmetnoj državi članici
  u okvirnom roku od jednog mjeseca, a u svakom slučaju unutar razumnog roka od datuma primitka službene obavijesti
  . Nakon što opći nedostaci u pogledu vladavine prava na temelju kojih su donesene mjere
  iz članka 4.
  budu u cijelosti ili djelomično uklonjeni, Komisija
  bez odgode donosi odluku
  o djelomičnom ili potpunom ukidanju tih mjera.
  Kad donosi odluku, Komisija istodobno Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog o potpunom ili djelomičnom ukidanju proračunske rezerve iz članka 5. stavka 6.a.
  Primjenjuje se postupak utvrđen u članku 5. stavcima 2., 4., 5., 6.
  , 6.b
  i 
  6.c
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Komisija
  procjenjuje situaciju u predmetnoj državi članici. Nakon što opći nedostaci u pogledu vladavine prava na temelju kojih su donesene
  odgovarajuće
  mjere budu u cijelosti ili djelomično uklonjeni, Komisija
  Vijeću dostavlja prijedlog odluke
  o djelomičnom ili potpunom ukidanju tih mjera. Primjenjuje se postupak utvrđen u članku 5. stavcima 2., 4., 5., 6. i 
  7
  .

2.   
  Na zahtjev predmetne države članice ili na vlastitu inicijativu Komisija, uzimajući u obzir mišljenja Povjerenstva,
  procjenjuje situaciju u predmetnoj državi članici
  u okvirnom roku od jednog mjeseca, a u svakom slučaju unutar razumnog roka od datuma primitka službene obavijesti
  . Nakon što opći nedostaci u pogledu vladavine prava na temelju kojih su donesene mjere
  iz članka 4.
  budu u cijelosti ili djelomično uklonjeni, Komisija
  bez odgode donosi odluku
  o djelomičnom ili potpunom ukidanju tih mjera.
  Kad donosi odluku, Komisija istodobno Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog o potpunom ili djelomičnom ukidanju proračunske rezerve iz članka 5. stavka 6.a.
  Primjenjuje se postupak utvrđen u članku 5. stavcima 2., 4., 5., 6.
  , 6.b
  i 
  6.c
  .

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3

Članak 6. – stavak 3

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U slučaju ukidanja mjera u vezi sa suspenzijom odobrenja jednog ili više programa ili izmjena programa iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke i. ili suspenzijom obveza iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke ii., iznosi koji odgovaraju suspendiranim obvezama unose se u proračun podložno članku 7. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. XXXX (Uredba o VFO-u). Suspendirane obveze za godinu n ne mogu se unositi u proračun nakon godine n + 2. | 3.   U slučaju ukidanja mjera u vezi sa suspenzijom odobrenja jednog ili više programa ili izmjena programa iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke i. ili suspenzijom obveza iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke ii., iznosi koji odgovaraju suspendiranim obvezama unose se u proračun podložno članku 7. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. XXXX (Uredba o VFO-u). Suspendirane obveze za godinu n ne mogu se unositi u proračun nakon godine n + 2.
  Od godine n+3, iznos jednak suspendiranim obvezama unosi se u pričuvu Unije za obveze predviđenu člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. XXXX (Uredba o VFO-u). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   U slučaju ukidanja mjera u vezi sa suspenzijom odobrenja jednog ili više programa ili izmjena programa iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke i. ili suspenzijom obveza iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke ii., iznosi koji odgovaraju suspendiranim obvezama unose se u proračun podložno članku 7. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. XXXX (Uredba o VFO-u). Suspendirane obveze za godinu n ne mogu se unositi u proračun nakon godine n + 2.

3.   U slučaju ukidanja mjera u vezi sa suspenzijom odobrenja jednog ili više programa ili izmjena programa iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke i. ili suspenzijom obveza iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke ii., iznosi koji odgovaraju suspendiranim obvezama unose se u proračun podložno članku 7. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. XXXX (Uredba o VFO-u). Suspendirane obveze za godinu n ne mogu se unositi u proračun nakon godine n + 2.
  Od godine n+3, iznos jednak suspendiranim obvezama unosi se u pričuvu Unije za obveze predviđenu člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. XXXX (Uredba o VFO-u).

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7.

Članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 7. | Briše se. |
| Obavještavanje Europskog parlamenta | |
| Komisija odmah obavještava Europski parlament i Vijeće o svim mjerama predloženima ili donesenima u skladu s člancima 4. i 5. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.

Članak 7.

Briše se.

Briše se.

Obavještavanje Europskog parlamenta

Obavještavanje Europskog parlamenta

Komisija odmah obavještava Europski parlament i Vijeće o svim mjerama predloženima ili donesenima u skladu s člancima 4. i 5.

Komisija odmah obavještava Europski parlament i Vijeće o svim mjerama predloženima ili donesenima u skladu s člancima 4. i 5.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7.a (novi)

Članak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 7.a




  Izvješćivanje




  Najkasnije pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o njezinoj primjeni, osobito o učinkovitosti eventualno donesenih mjera.




  Izvješće je prema potrebi popraćeno odgovarajućim prijedlozima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.a

Izvješćivanje

Najkasnije pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o njezinoj primjeni, osobito o učinkovitosti eventualno donesenih mjera.

Izvješće je prema potrebi popraćeno odgovarajućim prijedlozima.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1

Članak 8. – stavak 1

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
  Primjenjuje se od 1. siječnja 2021. | Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
  Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8.a (novi)

Članak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 8.a




  Uvrštavanje u Financijsku uredbu




  Sadržaj ove Uredbe uvrštava se u Financijsku uredbu pri njezinoj sljedećoj reviziji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.a

Uvrštavanje u Financijsku uredbu

Sadržaj ove Uredbe uvrštava se u Financijsku uredbu pri njezinoj sljedećoj reviziji.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnim odborima na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0469/2018).

1

(12)  Komunikacija Komisije „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava”, COM(2014)0158, Prilog I.

12

(7)  Presuda Suda od 29. travnja 2004., CAS Succhi di Frutta, C-496/99 PECLI:EU:C:2004:236, točka 63.

7

(8)  Presuda Suda od 12. studenoga 1981., Amministrazione delle finanze dello Stato protiv Srl Meridionale Industria Salumi i drugi; Ditta Italo Orlandi & Figlio i Ditta Vincenzo Divella protiv Amministrazione delle finanze dello Stato. Spojeni predmeti od 212 do 217/80, ECLI:EU:C:1981:270, točka 10.

8

(9)  Presuda Suda od 21. rujna 1989., Hoechst, spojeni predmeti 46/87 i 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, točka 19.

9

(10)  Presuda Suda od 10. studenoga 2016., Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, točka 36.; presuda Suda od 10. studenoga 2016., PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, točka 35.; i presuda Suda od 22. prosinca 2010., DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, točka 58.

10

(11)  Presuda Suda od 27. veljače 2018., Associação Sindical dos Juízes Portugueses protiv Tribunal de Contas C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, točke 31., 40.–41.

11

(12)  Komunikacija Komisije „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava”, COM(2014)0158, Prilog I.

12

(7)  Presuda Suda od 29. travnja 2004., CAS Succhi di Frutta, C-496/99 PECLI:EU:C:2004:236, točka 63.

7

(8)  Presuda Suda od 12. studenoga 1981., Amministrazione delle finanze dello Stato protiv Srl Meridionale Industria Salumi i drugi; Ditta Italo Orlandi & Figlio i Ditta Vincenzo Divella protiv Amministrazione delle finanze dello Stato. Spojeni predmeti od 212 do 217/80, ECLI:EU:C:1981:270, točka 10.

8

(9)  Presuda Suda od 21. rujna 1989., Hoechst, spojeni predmeti 46/87 i 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, točka 19.

9

(10)  Presuda Suda od 10. studenoga 2016., Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, točka 36.; presuda Suda od 10. studenoga 2016., PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, točka 35.; i presuda Suda od 22. prosinca 2010., DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, točka 58.

10

(11)  Presuda Suda od 27. veljače 2018., Associação Sindical dos Juízes Portugueses protiv Tribunal de Contas C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, točke 31., 40.–41.
  ; presuda Suda od 25. srpnja 2018., LM, C-216/18, PPU, ECLI:EU:C:2018:586, točke 63. – 67.

11

; presuda Suda od 25. srpnja 2018., LM, C-216/18, PPU, ECLI:EU:C:2018:586, točke 63. – 67.

(12a)  
  Izvješće Venecijanske komisije od 4. travnja 2011. Studija br. 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

12a

Izvješće Venecijanske komisije od 4. travnja 2011. Studija br. 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/603 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/603

---

P8_TA(2019)0039

Uspostava programa „Fiscalis” za suradnju u području oporezivanja ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa „Fiscalis” za suradnju u području oporezivanja (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/50)

Amandman 1

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*1)

na Prijedlog Komisije

2018/0233(COD)

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o uspostavi programa „Fiscalis” za suradnju u području oporezivanja

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 114. i 197.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Program Fiscalis 2020., uspostavljen Uredbom (EU) br. 1286/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), koji provodi Komisija u suradnji s državama članicama i pridruženim zemljama, i njegovi prethodnici znatno su doprinijeli olakšavanju i jačanju suradnje poreznih tijela unutar Unije. Porezna tijela zemalja sudionica uvažila su dodanu vrijednost tih programa, uključujući za zaštitu financijskih i gospodarskih interesa država članica Unije i poreznih obveznika. Ako države članice ne potraže rješenje izvan granica svojih administrativnih područja
  i
  ne surađuju intenzivno s ostalim državama članicama,
  često se ne mogu uspješno
  prevladati utvrđeni izazovi sljedećeg desetljeća. |
| --- | --- |

(1)

Program Fiscalis 2020., uspostavljen Uredbom (EU) br. 1286/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), koji provodi Komisija u suradnji s državama članicama i pridruženim zemljama, i njegovi prethodnici znatno su doprinijeli olakšavanju i jačanju suradnje poreznih tijela unutar Unije. Porezna tijela zemalja sudionica uvažila su dodanu vrijednost tih programa, uključujući za zaštitu financijskih i gospodarskih interesa država članica Unije i poreznih obveznika. Ako države članice ne potraže rješenje izvan granica svojih administrativnih područja
  i
  ne surađuju intenzivno s ostalim državama članicama,
  često se ne mogu uspješno
  prevladati utvrđeni izazovi sljedećeg desetljeća.

| (2) | Program Fiscalis 2020. osigurava državama članicama okvir Unije unutar kojega će se razvijati te aktivnosti suradnje, što je isplativije nego kad bi svaka država članica uspostavljala svoje individualne okvire suradnje na bilateralnoj ili multilateralnoj osnovi
  , bilo jedna s drugom bilo s trećim zemljama s kojima Unija tijesno surađuje u području oporezivanja
  . Stoga je potrebno osigurati nastavak tog programa uspostavljanjem novog programa za isto područje, programa Fiscalis („Program”). |
| --- | --- |

(2)

Program Fiscalis 2020. osigurava državama članicama okvir Unije unutar kojega će se razvijati te aktivnosti suradnje, što je isplativije nego kad bi svaka država članica uspostavljala svoje individualne okvire suradnje na bilateralnoj ili multilateralnoj osnovi
  , bilo jedna s drugom bilo s trećim zemljama s kojima Unija tijesno surađuje u području oporezivanja
  . Stoga je potrebno osigurati nastavak tog programa uspostavljanjem novog programa za isto područje, programa Fiscalis („Program”).

| (2.a) | Programom bi se trebalo omogućiti jačanje kapaciteta država članica za borbu protiv prijevara, korupcije, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja, između ostalog i pružanjem tehničke pomoći za obučavanje ljudskih resursa i razvoj upravnih struktura. Pružanje te pomoći trebalo bi biti transparentno. |
| --- | --- |

(2.a)

Programom bi se trebalo omogućiti jačanje kapaciteta država članica za borbu protiv prijevara, korupcije, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja, između ostalog i pružanjem tehničke pomoći za obučavanje ljudskih resursa i razvoj upravnih struktura. Pružanje te pomoći trebalo bi biti transparentno.

| (3) | Osiguravajući okvir za djelovanja kojim se podupire jedinstveno tržište, potiče
  pošteno tržišno natjecanje u Uniji
  i štite financijski i gospodarski interesi Unije i njezinih država članica, Program bi trebao doprinijeti sprečavanju i suzbijanju poreznih prijevara, utaje poreza,
  agresivnog poreznog planiranja i dvostrukog neoporezivanja
  ; sprječavanju i smanjivanju nepotrebnih administrativnih opterećenja za građane i poduzeća u prekograničnim transakcijama;
  podupiranju pravednijih i učinkovitijih poreznih sustava;
  ostvarivanju punog potencijala jedinstvenog tržišta i 
  poticanju poštenog tržišnog natjecanja u Uniji te
  podupiranju zajedničkog nastupa Unije na međunarodnim forumima. |
| --- | --- |

(3)

Osiguravajući okvir za djelovanja kojim se podupire jedinstveno tržište, potiče
  pošteno tržišno natjecanje u Uniji
  i štite financijski i gospodarski interesi Unije i njezinih država članica, Program bi trebao doprinijeti sprečavanju i suzbijanju poreznih prijevara, utaje poreza,
  agresivnog poreznog planiranja i dvostrukog neoporezivanja
  ; sprječavanju i smanjivanju nepotrebnih administrativnih opterećenja za građane i poduzeća u prekograničnim transakcijama;
  podupiranju pravednijih i učinkovitijih poreznih sustava;
  ostvarivanju punog potencijala jedinstvenog tržišta i 
  poticanju poštenog tržišnog natjecanja u Uniji te
  podupiranju zajedničkog nastupa Unije na međunarodnim forumima.

| (4) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za Program, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(4)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za Program, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (5) | Kako bi se podržao postupak pristupanja i pridruživanja trećih zemalja, Program bi trebao biti otvoren za sudjelovanje zemalja pristupnica i zemalja kandidatkinja, kao i potencijalnih kandidata i partnerskih zemalja Europske politike susjedstva, ako su ispunjeni određeni uvjeti. Usto može biti otvoren i ostalim trećim zemljama
  , osobito najnerazvijenim zemljama,
  u skladu s uvjetima utvrđenima u posebnim sporazumima Unije i tih zemalja koji obuhvaćaju njihovo sudjelovanje u bilo kojem programu Unije. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se podržao postupak pristupanja i pridruživanja trećih zemalja, Program bi trebao biti otvoren za sudjelovanje zemalja pristupnica i zemalja kandidatkinja, kao i potencijalnih kandidata i partnerskih zemalja Europske politike susjedstva, ako su ispunjeni određeni uvjeti. Usto može biti otvoren i ostalim trećim zemljama
  , osobito najnerazvijenim zemljama,
  u skladu s uvjetima utvrđenima u posebnim sporazumima Unije i tih zemalja koji obuhvaćaju njihovo sudjelovanje u bilo kojem programu Unije.

| (5.a) | Europski parlament definirao je svoje prioritete. Sadašnji nedostatak financijskih sredstava koči ostvarenje ciljeva koje je Parlament utvrdio za višegodišnji financijski okvir za razdoblje nakon 2020. [2017/2052(INI)]. Djelotvornija suradnja u području oporezivanja mogla bi omogućiti uspješnije prikupljanje sredstava potrebnih za provedbu budućeg višegodišnjeg financijskog okvira. |
| --- | --- |

(5.a)

Europski parlament definirao je svoje prioritete. Sadašnji nedostatak financijskih sredstava koči ostvarenje ciljeva koje je Parlament utvrdio za višegodišnji financijski okvir za razdoblje nakon 2020. [2017/2052(INI)]. Djelotvornija suradnja u području oporezivanja mogla bi omogućiti uspješnije prikupljanje sredstava potrebnih za provedbu budućeg višegodišnjeg financijskog okvira.

| (6) | Uredba (EU, Euratom)
  2018/1046
  Europskog parlamenta i Vijeća (5) (dalje u tekstu „Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU, Euratom)
  2018/1046
  Europskog parlamenta i Vijeća (5) (dalje u tekstu „Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima.

| (7) | Djelovanja provedena u okviru programa Fiscalis 2020. pokazala su se primjerenima, pa bi ih stoga trebalo zadržati. Kako bi se osigurala jednostavnija i fleksibilnija provedba Programa, a time i bolje ostvarivanje njegovih ciljeva, djelovanja bi se trebala definirati samo u pogledu ukupnih kategorija s popisom oglednih primjera konkretnih aktivnosti.
  Međutim, cilj djelovanja trebalo bi biti bavljenje prioritetnim temama za zaštitu financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica.
  Program Fiscalis trebao bi suradnjom i izgradnjom kapaciteta ujedno promicati i podupirati uvođenje i iskorištavanje inovacija radi daljnjeg poboljšavanja sposobnosti za ispunjavanje osnovnih prioriteta poreznog sustava. |
| --- | --- |

(7)

Djelovanja provedena u okviru programa Fiscalis 2020. pokazala su se primjerenima, pa bi ih stoga trebalo zadržati. Kako bi se osigurala jednostavnija i fleksibilnija provedba Programa, a time i bolje ostvarivanje njegovih ciljeva, djelovanja bi se trebala definirati samo u pogledu ukupnih kategorija s popisom oglednih primjera konkretnih aktivnosti.
  Međutim, cilj djelovanja trebalo bi biti bavljenje prioritetnim temama za zaštitu financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica.
  Program Fiscalis trebao bi suradnjom i izgradnjom kapaciteta ujedno promicati i podupirati uvođenje i iskorištavanje inovacija radi daljnjeg poboljšavanja sposobnosti za ispunjavanje osnovnih prioriteta poreznog sustava.

| (8) | S obzirom na sve veću mobilnost poreznih obveznika, broj prekograničnih transakcija, internacionalizaciju financijskih instrumenata
  , a stoga i povećani rizik od porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja,
  koji uvelike nadilaze granice Unije, prilagodbe ili proširenja europskih elektroničkih sustava na treće zemlje koje nisu pridružene programu te međunarodne organizacije mogli bi biti u interesu Unije ili država članica. Njima bi se posebno izbjegli administrativno opterećenje i troškovi uspostavljanja i rada dvaju sličnih elektroničkih sustava, jednog za Uniju, a drugog za međunarodnu razmjenu informacija. Stoga bi, ako je to opravdano takvim interesom, troškovi prilagodbe ili proširenja europskih elektroničkih sustava za potrebe suradnje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama trebali biti prihvatljivi troškovi u okviru Programa.
  Pod uvjetom da su u potpunosti financirane prioritetne teme, u okviru Programa bi se, ovisno o potrebi, trebala poticati i posebna djelovanja koja uključuju najnerazvijene zemlje, posebice u pogledu automatske razmjene informacija. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na sve veću mobilnost poreznih obveznika, broj prekograničnih transakcija, internacionalizaciju financijskih instrumenata
  , a stoga i povećani rizik od porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja,
  koji uvelike nadilaze granice Unije, prilagodbe ili proširenja europskih elektroničkih sustava na treće zemlje koje nisu pridružene programu te međunarodne organizacije mogli bi biti u interesu Unije ili država članica. Njima bi se posebno izbjegli administrativno opterećenje i troškovi uspostavljanja i rada dvaju sličnih elektroničkih sustava, jednog za Uniju, a drugog za međunarodnu razmjenu informacija. Stoga bi, ako je to opravdano takvim interesom, troškovi prilagodbe ili proširenja europskih elektroničkih sustava za potrebe suradnje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama trebali biti prihvatljivi troškovi u okviru Programa.
  Pod uvjetom da su u potpunosti financirane prioritetne teme, u okviru Programa bi se, ovisno o potrebi, trebala poticati i posebna djelovanja koja uključuju najnerazvijene zemlje, posebice u pogledu automatske razmjene informacija.

| (9) | Imajući u vidu sve veću važnost globalizacije
  i važnost borbe protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja
  , Programom bi i dalje trebalo predvidjeti mogućnost uključivanja vanjskih stručnjaka u smislu članka 238. Financijske uredbe.
  Odabir stručnjaka trebao bi biti transparentan i utemeljen na njihovim vještinama, iskustvu i znanju koji su relevantni za konkretno djelovanje, kao i na njihovoj sposobnosti da doprinesu tom djelovanju. Trebalo bi osigurati da ti stručnjaci budu nepristrani i da se ne nalaze ni u kakvom mogućem sukobu interesa sa svojom profesionalnom ulogom. Trebalo bi osigurati uravnoteženu zastupljenost svih relevantnih dionika. |
| --- | --- |

(9)

Imajući u vidu sve veću važnost globalizacije
  i važnost borbe protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja
  , Programom bi i dalje trebalo predvidjeti mogućnost uključivanja vanjskih stručnjaka u smislu članka 238. Financijske uredbe.
  Odabir stručnjaka trebao bi biti transparentan i utemeljen na njihovim vještinama, iskustvu i znanju koji su relevantni za konkretno djelovanje, kao i na njihovoj sposobnosti da doprinesu tom djelovanju. Trebalo bi osigurati da ti stručnjaci budu nepristrani i da se ne nalaze ni u kakvom mogućem sukobu interesa sa svojom profesionalnom ulogom. Trebalo bi osigurati uravnoteženu zastupljenost svih relevantnih dionika.

| (9.a) | S obzirom na nedavno donesenu Direktivu Vijeća 2014/107/EU
   (6)

  , Direktivu (EU) 2015/2376
   (7)

  , Direktivu (EU) 2016/881
   (8)

  , Direktivu (EU)2016/2258
   (9)

  , Direktivu (EU) 2018/822
   (10)

  i pregovore koji su u tijeku o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit, cilj Programa trebalo bi biti osposobljavanje zaposlenika poreznih uprava kako bi se osigurala stvarna provedba tih direktiva. |
| --- | --- |

(9.a)

S obzirom na nedavno donesenu Direktivu Vijeća 2014/107/EU
   (6)

  , Direktivu (EU) 2015/2376
   (7)

  , Direktivu (EU) 2016/881
   (8)

  , Direktivu (EU)2016/2258
   (9)

  , Direktivu (EU) 2018/822
   (10)

  i pregovore koji su u tijeku o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit, cilj Programa trebalo bi biti osposobljavanje zaposlenika poreznih uprava kako bi se osigurala stvarna provedba tih direktiva.

| (10) | U skladu s obvezom Komisije navedenom u njezinoj komunikaciji od 19. listopada 2010. naslovljenoj „Preispitivanje proračuna EU-a” (11), kad je riječ o osiguravanju usklađenosti i pojednostavnjenja programa financiranja, sredstva bi se trebala dijeliti s drugim instrumentima financiranja Unije ako predviđena djelovanja u okviru Programa imaju ciljeve koji su zajednički za različite instrumente financiranja, što međutim isključuje dvostruko financiranje. U djelovanjima u okviru ovog Programa trebala bi se osigurati dosljednost u upotrebi sredstava Unije za potporu poreznoj politici i poreznim tijelima. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s obvezom Komisije navedenom u njezinoj komunikaciji od 19. listopada 2010. naslovljenoj „Preispitivanje proračuna EU-a” (11), kad je riječ o osiguravanju usklađenosti i pojednostavnjenja programa financiranja, sredstva bi se trebala dijeliti s drugim instrumentima financiranja Unije ako predviđena djelovanja u okviru Programa imaju ciljeve koji su zajednički za različite instrumente financiranja, što međutim isključuje dvostruko financiranje. U djelovanjima u okviru ovog Programa trebala bi se osigurati dosljednost u upotrebi sredstava Unije za potporu poreznoj politici i poreznim tijelima.

| (10.a) | Radi isplativosti bi se kroz program Fiscalis trebale iskoristiti moguće sinergije s drugim mjerama Unije u povezanim područjima, kao što su Carinski program, Program EU-a za borbu protiv prijevara, Program za jedinstveno tržište i Program potpore reformi. |
| --- | --- |

(10.a)

Radi isplativosti bi se kroz program Fiscalis trebale iskoristiti moguće sinergije s drugim mjerama Unije u povezanim područjima, kao što su Carinski program, Program EU-a za borbu protiv prijevara, Program za jedinstveno tržište i Program potpore reformi.

| (10.b) | Pojedinačne nacionalne inicijative za borbu protiv prijevara mogle bi premjestiti prijevaru u druge, često susjedne, države članice i dovesti do nastanka nerazmjernog administrativnog opterećenja za poduzeća koja postupaju u skladu s propisima i manjka pravne sigurnosti u međunarodnoj trgovini. Stoga je ključno da Komisija uskladi nacionalne mjere za borbu protiv prijevara koordiniranjem nacionalnih najboljnih praksi na razini Unije. |
| --- | --- |

(10.b)

Pojedinačne nacionalne inicijative za borbu protiv prijevara mogle bi premjestiti prijevaru u druge, često susjedne, države članice i dovesti do nastanka nerazmjernog administrativnog opterećenja za poduzeća koja postupaju u skladu s propisima i manjka pravne sigurnosti u međunarodnoj trgovini. Stoga je ključno da Komisija uskladi nacionalne mjere za borbu protiv prijevara koordiniranjem nacionalnih najboljnih praksi na razini Unije.

| (11) | Znatan dio
  proračuna u okviru Programa iskoristit će se za djelovanja izgradnje kapaciteta u području informacijskih tehnologija (IT). Stoga bi posebnim odredbama trebalo opisati zajedničke odnosno nacionalne komponente europskih elektroničkih sustava. Nadalje, trebalo bi jasno definirati područje primjene djelovanja i odgovornosti Komisije i država članica.
  Trebala bi postojati neometana interoperabilnost među zajedničkim i nacionalnim sastavnicama europskih elektroničkih sustava te sinergije s drugim elektroničkim sustavima relevantnih programa Unije. |
| --- | --- |

(11)

Znatan dio
  proračuna u okviru Programa iskoristit će se za djelovanja izgradnje kapaciteta u području informacijskih tehnologija (IT). Stoga bi posebnim odredbama trebalo opisati zajedničke odnosno nacionalne komponente europskih elektroničkih sustava. Nadalje, trebalo bi jasno definirati područje primjene djelovanja i odgovornosti Komisije i država članica.
  Trebala bi postojati neometana interoperabilnost među zajedničkim i nacionalnim sastavnicama europskih elektroničkih sustava te sinergije s drugim elektroničkim sustavima relevantnih programa Unije.

| (12) | Trenutačno ne postoji obveza izrade višegodišnjeg strateškog plana za porezni sustav („MASP-T”) za stvaranje usklađenog i interoperabilnog elektroničkog okruženja za porezni sustav u Uniji. Kako bi se osigurala dosljednost i koordinacija djelovanja u izgradnji kapaciteta IT-a, u Programu bi trebalo osigurati izradu takvog MASP-T-a. |
| --- | --- |

(12)

Trenutačno ne postoji obveza izrade višegodišnjeg strateškog plana za porezni sustav („MASP-T”) za stvaranje usklađenog i interoperabilnog elektroničkog okruženja za porezni sustav u Uniji. Kako bi se osigurala dosljednost i koordinacija djelovanja u izgradnji kapaciteta IT-a, u Programu bi trebalo osigurati izradu takvog MASP-T-a.

| (13) | Ovu bi Uredbu trebalo provoditi prema programima rada. S obzirom na srednjoročnu i dugoročnu prirodu ciljeva koji se žele postići i oslanjajući se na stečeno iskustvo, programi rada trebali bi obuhvaćati nekoliko godina. Prelaskom s godišnjih na višegodišnje programe rada smanjit će se administrativno opterećenje za Komisiju i države članice
  , no zbog tog ni u kojem slučaju ne smije doći do manjka informacija ili transparentnosti za porezne obveznike
  .
  Višegodišnji programi rada trebali bi odražavati sve relevantne informacije nastale u kontekstu godišnjih izvješća ili evidentiranja kako je navedeno u ovoj Uredbi. Ta godišnja izvješća trebala bi biti javno dostupna kako bi porezni obveznici bili upoznati s najboljim praksama, stečenim iskustvima, izazovima i preostalim preprekama utvrđenima u okviru Programa. |
| --- | --- |

(13)

Ovu bi Uredbu trebalo provoditi prema programima rada. S obzirom na srednjoročnu i dugoročnu prirodu ciljeva koji se žele postići i oslanjajući se na stečeno iskustvo, programi rada trebali bi obuhvaćati nekoliko godina. Prelaskom s godišnjih na višegodišnje programe rada smanjit će se administrativno opterećenje za Komisiju i države članice
  , no zbog tog ni u kojem slučaju ne smije doći do manjka informacija ili transparentnosti za porezne obveznike
  .
  Višegodišnji programi rada trebali bi odražavati sve relevantne informacije nastale u kontekstu godišnjih izvješća ili evidentiranja kako je navedeno u ovoj Uredbi. Ta godišnja izvješća trebala bi biti javno dostupna kako bi porezni obveznici bili upoznati s najboljim praksama, stečenim iskustvima, izazovima i preostalim preprekama utvrđenima u okviru Programa.

| (14) | Radi
  dopune
  ove Uredbe,
  Komisiji bi trebalo delegirati ovlast donošenja akata
  u skladu s 
  člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu donošenja programa rada
  . |
| --- | --- |

(14)

Radi
  dopune
  ove Uredbe,
  Komisiji bi trebalo delegirati ovlast donošenja akata
  u skladu s 
  člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu donošenja programa rada
  .

| (15) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (12), potrebno je ocijeniti
  Program
  na temelju informacija prikupljenih posebnim zahtjevima za praćenje, istodobno izbjegavajući prekomjerne propise i administrativna opterećenja, posebno za države članice
  , vodeći pritom računa i o Programu za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT)
  . Ti
  bi
  zahtjevi prema potrebi
  trebali
  uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka ove Uredbe na terenu.
  Rezultati tog praćenja trebali bi biti predmetom godišnjeg objedinjenog izvješća koje izrađuje Komisija na temelju podataka koje dostavljaju države članice. Izvješće bi trebalo uključivati pregled preostalih prepreka u ostvarenju ciljeva Programa iz članka 3. i prioritetnih djelovanja iz članka 7. stavka 2.a u državama članicama, kao i prijedloge najboljih praksi.


  Osim toga, Komisija bi trebala provesti i privremenu i konačnu evaluaciju Programa.


  I godišnja izvješća i izvješća o evaluaciji trebala bi biti javno dostupna na posebnoj internetskoj stranici. |
| --- | --- |

(15)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (12), potrebno je ocijeniti
  Program
  na temelju informacija prikupljenih posebnim zahtjevima za praćenje, istodobno izbjegavajući prekomjerne propise i administrativna opterećenja, posebno za države članice
  , vodeći pritom računa i o Programu za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT)
  . Ti
  bi
  zahtjevi prema potrebi
  trebali
  uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka ove Uredbe na terenu.
  Rezultati tog praćenja trebali bi biti predmetom godišnjeg objedinjenog izvješća koje izrađuje Komisija na temelju podataka koje dostavljaju države članice. Izvješće bi trebalo uključivati pregled preostalih prepreka u ostvarenju ciljeva Programa iz članka 3. i prioritetnih djelovanja iz članka 7. stavka 2.a u državama članicama, kao i prijedloge najboljih praksi.


  Osim toga, Komisija bi trebala provesti i privremenu i konačnu evaluaciju Programa.


  I godišnja izvješća i izvješća o evaluaciji trebala bi biti javno dostupna na posebnoj internetskoj stranici.

| (15.a) | Komisija bi dvaput godišnje trebala organizirati seminar na kojem sudjeluju i dva predstavnika države članice korisnice kako bi se raspravljalo o problemima i predložila moguća poboljšanja povezana s temama Programa, uključujući razmjenu informacija između poreznih uprava. Na seminarima sudjeluju predstavnik rukovodećih struktura poreznih uprava, predstavnik sindikata zaposlenih u poreznim upravama i predstavnik Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- |

(15.a)

Komisija bi dvaput godišnje trebala organizirati seminar na kojem sudjeluju i dva predstavnika države članice korisnice kako bi se raspravljalo o problemima i predložila moguća poboljšanja povezana s temama Programa, uključujući razmjenu informacija između poreznih uprava. Na seminarima sudjeluju predstavnik rukovodećih struktura poreznih uprava, predstavnik sindikata zaposlenih u poreznim upravama i predstavnik Europskog parlamenta i Vijeća.

| (16) | Kako bi se primjereno odgovorilo na promjene u prioritetima poreznih politika, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290.
  UFEU-a
  u pogledu izmjene popisa pokazatelja za mjerenje postizanja posebnih ciljeva Programa. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim savjetovanja na razini stručnjaka, i da se savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se primjereno odgovorilo na promjene u prioritetima poreznih politika, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290.
  UFEU-a
  u pogledu izmjene popisa pokazatelja za mjerenje postizanja posebnih ciljeva Programa. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim savjetovanja na razini stručnjaka, i da se savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (17) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (14), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (15) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (16), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (17). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(17)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (14), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (15) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (16), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (17). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.

| (18) | Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322.
  UFEU-a
  . Ta su pravila navedena u Financijskoj uredbi i njima se posebno utvrđuje postupak za utvrđivanje i izvršavanje proračuna bespovratnim sredstvima, nagradama, javnom nabavom i neizravnim izvršenjem, kao i provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravilima donesenima na temelju članka 322. UFEU-a usto se uređuje zaštita proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, imajući u vidu da je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i djelotvorno financiranje sredstvima EU-a. |
| --- | --- |

(18)

Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322.
  UFEU-a
  . Ta su pravila navedena u Financijskoj uredbi i njima se posebno utvrđuje postupak za utvrđivanje i izvršavanje proračuna bespovratnim sredstvima, nagradama, javnom nabavom i neizravnim izvršenjem, kao i provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravilima donesenima na temelju članka 322. UFEU-a usto se uređuje zaštita proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, imajući u vidu da je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i djelotvorno financiranje sredstvima EU-a.

| (19) | Oblike financiranja i metode provedbe utvrđene ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik neusklađivanja. To bi trebalo obuhvatiti i razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnog financiranja i jediničnih troškova te financiranje koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.
  Preuzimanje putnih troškova trebalo bi biti prioritet kako bi se osiguralo sudjelovanje nacionalnih stručnjaka u zajedničkim djelovanjima. |
| --- | --- |

(19)

Oblike financiranja i metode provedbe utvrđene ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik neusklađivanja. To bi trebalo obuhvatiti i razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnog financiranja i jediničnih troškova te financiranje koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.
  Preuzimanje putnih troškova trebalo bi biti prioritet kako bi se osiguralo sudjelovanje nacionalnih stručnjaka u zajedničkim djelovanjima.

| (20) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti pojedine države članice, nego se zbog njezina opsega ili učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti pojedine države članice, nego se zbog njezina opsega ili učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (21) | Ovom se Uredbom zamjenjuje Uredba (EU) br. 1286/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, koju bi stoga trebalo staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(21)

Ovom se Uredbom zamjenjuje Uredba (EU) br. 1286/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, koju bi stoga trebalo staviti izvan snage,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja program „Fiscalis” za suradnju u području oporezivanja („Program”).

2.   Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021. – 2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „oporezivanje” znači pitanja, uključujući osmišljavanje, upravljanje, provedbu i poštovanje propisa, koja se odnose na sljedeće poreze i pristojbe:






  (a) | porez na dodanu vrijednost predviđen Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (18); |
| --- | --- | --- |

(1)

„oporezivanje” znači pitanja, uključujući osmišljavanje, upravljanje, provedbu i poštovanje propisa, koja se odnose na sljedeće poreze i pristojbe:

(a)

porez na dodanu vrijednost predviđen Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (18);

| (b) | trošarine na alkohol predviđene Direktivom Vijeća 92/83/EEZ (19); |
| --- | --- |

(b)

trošarine na alkohol predviđene Direktivom Vijeća 92/83/EEZ (19);

| (c) | trošarine na duhan predviđene Direktivom Vijeća 2011/64/EU (20); |
| --- | --- |

(c)

trošarine na duhan predviđene Direktivom Vijeća 2011/64/EU (20);

| (d) | poreze na energente i električnu energiju predviđene Direktivom Vijeća 2003/96/EZ (21); |
| --- | --- |

(d)

poreze na energente i električnu energiju predviđene Direktivom Vijeća 2003/96/EZ (21);

| (e) | druge poreze koji su obuhvaćenim člankom 2. stavkom 1. točkom (a) Direktive Vijeća 2010/24/EU (22)

  , uključujući poreze na dobit trgovačkih društava,
  u mjeri u kojoj su oni relevantni za unutarnje tržište i administrativnu suradnju država članica; |
| --- | --- |

(e)

druge poreze koji su obuhvaćenim člankom 2. stavkom 1. točkom (a) Direktive Vijeća 2010/24/EU (22)

  , uključujući poreze na dobit trgovačkih društava,
  u mjeri u kojoj su oni relevantni za unutarnje tržište i administrativnu suradnju država članica;

| (2) | „porezna tijela” znači javna tijela i druga tijela koja su odgovorna za oporezivanje ili aktivnosti povezane s porezom; |
| --- | --- |

(2)

„porezna tijela” znači javna tijela i druga tijela koja su odgovorna za oporezivanje ili aktivnosti povezane s porezom;

| (3) | „europski elektronički sustavi” znači elektronički sustavi potrebni za oporezivanje i provedbu zadaća poreznih tijela; |
| --- | --- |

(3)

„europski elektronički sustavi” znači elektronički sustavi potrebni za oporezivanje i provedbu zadaća poreznih tijela;

| (4) | „treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije; |
| --- | --- |

(4)

„treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije;

| (4.a) | „najnerazvijena zemlja” znači treća zemlja s niskim prihodima koja je suočena sa velikim strukturnim preprekama održivom razvoju u skladu s definicijom Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(4.a)

„najnerazvijena zemlja” znači treća zemlja s niskim prihodima koja je suočena sa velikim strukturnim preprekama održivom razvoju u skladu s definicijom Ujedinjenih naroda.

Članak 3.

Ciljevi Programa

1.   Opći je cilj Programa potpora poreznim tijelima i poreznom sustavu kako bi se poboljšalo funkcioniranje jedinstvenog tržišta,
  poticalo tržišno natjecanje u Uniji,
  zaštitili financijski i gospodarski interesi Unije i njezinih država članica
  , uključujući i od porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja, te poboljšalo prikupljanje poreza.

2.   Poseban je cilj Programa potpora poreznoj politici
  i njezinoj valjanoj provedbi
  ,
  poticanje porezne suradnje, razmjene poreznih informacija i izgradnje
  administrativnih kapaciteta, uključujući jačanje osobnih kompetencija te razvoj i rad europskih elektroničkih sustava
  , kao i postupna modernizacija izvješćivanja, revizije i softverskih alata koji će se na jednak način primjenjivati u svim državama članicama. Program također pomaže poreznim upravama da olakšaju i poboljšaju provedbu direktiva Unije o oporezivanju i da u tom pogledu osposobe svoje osoblje.

Članak 4.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa u razdoblju od 2021. do 2027. iznosi
  300 milijuna EUR u cijenama iz 2018. ili 339 milijuna EUR
  u tekućim cijenama.

2.   Iznosom iz stavka 1. mogu se pokrivati
  između ostalog
  i troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti upravljanja Programom te evaluacije ostvarivanja njegovih ciljeva. Osim toga, mogu se pokriti troškovi povezani sa studijama
  i drugim relevantnim pisanim materijalom
  , sastancima stručnjaka, djelovanjima informiranja i komunikacije, ako su povezani s ciljevima Programa, te troškovi povezani s informacijskim mrežama s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu u vezi s upravljanjem Programom.

Članak 5.

Treće zemlje pridružene Programu

Program je otvoren za sljedeće treće zemlje:

| (a) | zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(a)

zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (b) | zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja, uz uvjet da su te zemlje dosegle dovoljnu razinu približavanja relevantnog zakonodavstva i administrativnih metoda onima u Uniji; |
| --- | --- |

(b)

zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja, uz uvjet da su te zemlje dosegle dovoljnu razinu približavanja relevantnog zakonodavstva i administrativnih metoda onima u Uniji;

| (c) | ostale treće zemlje u skladu s uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom:






  — | jamči pravedna ravnoteža u pogledu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ona ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije; |
| --- | --- | --- |

(c)

ostale treće zemlje u skladu s uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom:

—

jamči pravedna ravnoteža u pogledu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ona ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije;

| — | utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

—

utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe;

| — | trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu; |
| --- | --- |

—

trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu;

| — | jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese. |
| --- | --- |

—

jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

Pod uvjetom da su u potpunosti financirane prioritetne teme, najnerazvijene zemlje potiču se na sudjelovanje u Programu u skladu s načelima usklađenosti politika radi razvoja i uvjetima utvrđenima u posebnim sporazumima sklopljenima između tih zemalja i Unije kojima je obuhvaćeno sudjelovanje tih zemalja u Programu. Ne dovodeći u pitanje stavak 1. točku (c), najnerazvijenije zemlje besplatno sudjeluju u Programu, a naglasak tog sudjelovanja je na postizanju međunarodnih poreznih ciljeva, kao što je automatska razmjena poreznih informacija. Posebnim sporazumom jamči se da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

Članak 6.

Provedba i oblici EU-ova financiranja

1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom.

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi, posebice u obliku bespovratnih sredstava, nagrada, javne nabave te povrata putnih troškova i dnevnica.

POGLAVLJE II.

POGLAVLJE II.

PRIHVATLJIVOST

PRIHVATLJIVOST

Članak 7.

Prihvatljiva djelovanja

1.   Za financiranje su prihvatljiva samo djelovanja kojima se provode ciljevi navedeni u članku 3.

2.   Djelovanja iz stavka 1. uključuju sljedeće:

| (a) | sastanke i slične ad hoc događaje; |
| --- | --- |

(a)

sastanke i slične ad hoc događaje;

| (b) | strukturiranu suradnju u okviru projekata
  , uključujući inspekcije na terenu, i zajedničke revizije; [Am. 2 i 3] |
| --- | --- |

(b)

strukturiranu suradnju u okviru projekata
  , uključujući inspekcije na terenu, i zajedničke revizije; [Am. 2 i 3]

| (c) | djelovanja izgradnje kapaciteta u području IT-a, posebno za razvoj i rad europskih elektroničkih sustava
  ili uspostave zajedničkih registara
  ; |
| --- | --- |

(c)

djelovanja izgradnje kapaciteta u području IT-a, posebno za razvoj i rad europskih elektroničkih sustava
  ili uspostave zajedničkih registara
  ;

| (d) | djelovanja za razvoj osobnih kompetencija i izgradnju kapaciteta; |
| --- | --- |

(d)

djelovanja za razvoj osobnih kompetencija i izgradnju kapaciteta;

| (e) | potporna i druga djelovanja, uključujući:






  (1) | studije
  i drugi relevantni pisani materijali
  ; |
| --- | --- | --- |

(e)

potporna i druga djelovanja, uključujući:

(1)

studije
  i drugi relevantni pisani materijali
  ;

| (2) | inovacijske aktivnosti, posebno potvrđivanje koncepata, pilot-projekte i inicijative izrade prototipa; |
| --- | --- |

(2)

inovacijske aktivnosti, posebno potvrđivanje koncepata, pilot-projekte i inicijative izrade prototipa;

| (3) | zajednički razvijena komunikacijska djelovanja; |
| --- | --- |

(3)

zajednički razvijena komunikacijska djelovanja;

| (4) | bilo koja druga
  relevantna
  djelovanja predviđena u programima rada iz članka 13. koja su potrebna za ostvarivanje ili potporu ciljevima iz članka 3. |
| --- | --- |

(4)

bilo koja druga
  relevantna
  djelovanja predviđena u programima rada iz članka 13. koja su potrebna za ostvarivanje ili potporu ciljevima iz članka 3.

Mogući oblici
  relevantnih
  djelovanja iz točaka (a), (b) i (d) navedeni su na otvorenom popisu u Prilogu 1.

2.a
     
  Djelovanja iz stavka 1. obuhvaćaju sljedeći popis prioritetnih tema:

| (a) | zatvaranje praznina u djelotvornoj provedbi Direktive Vijeća 2011/16/EU
   (23)

  , kako je izmijenjena; |
| --- | --- |

(a)

zatvaranje praznina u djelotvornoj provedbi Direktive Vijeća 2011/16/EU
   (23)

  , kako je izmijenjena;

| (b) | uspješna razmjena informacija, uključujući grupne zahtjeve, i razvoj iskoristivih formata uzimajući u obzir inicijative na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

uspješna razmjena informacija, uključujući grupne zahtjeve, i razvoj iskoristivih formata uzimajući u obzir inicijative na međunarodnoj razini;

| (c) | uklanjanje prepreka za prekograničnu suradnju; |
| --- | --- |

(c)

uklanjanje prepreka za prekograničnu suradnju;

| (d) | uklanjanje prepreka za pristup informacijama o stvarnom vlasništvu u skladu s Direktivom Vijeća 2011/16/EU, kako je izmijenjena; |
| --- | --- |

(d)

uklanjanje prepreka za pristup informacijama o stvarnom vlasništvu u skladu s Direktivom Vijeća 2011/16/EU, kako je izmijenjena;

| (e) | borba protiv prekograničnih prijevara u vezi s PDV-om; |
| --- | --- |

(e)

borba protiv prekograničnih prijevara u vezi s PDV-om;

| (f) | razmjena najboljih praksi pri naplati poreza, uključujući poreze koji nisu plaćeni u skladu s Direktivom EU-a o oporezivanju štednje; |
| --- | --- |

(f)

razmjena najboljih praksi pri naplati poreza, uključujući poreze koji nisu plaćeni u skladu s Direktivom EU-a o oporezivanju štednje;

| (g) | provedba jedinstvenih nacionalnih alata informacijske tehnologije s ciljem razvijanja zajedničkih sučelja koja bi omogućila međusobno povezivanje nacionalnih IT sustava; |
| --- | --- |

(g)

provedba jedinstvenih nacionalnih alata informacijske tehnologije s ciljem razvijanja zajedničkih sučelja koja bi omogućila međusobno povezivanje nacionalnih IT sustava;

3.   Ako su od interesa za Uniju, za financiranje su prihvatljiva djelovanja koja se sastoje od razvoja i rada prilagodbi ili proširenja zajedničkih komponenti europskih elektroničkih sustava za suradnju s trećim zemljama koje nisu pridružene Programu ili međunarodnim organizacijama. Komisija uspostavlja potrebne administrativne mehanizme kojima se za ta djelovanja može osigurati financijski doprinos od predmetnih trećih osoba.

4.   Ako se djelovanja izgradnje kapaciteta IT-a iz stavka 2. točke (c) odnose na razvoj i rad europskih elektroničkih sustava, za financiranje u okviru Programa prihvatljivi su samo troškovi povezani s odgovornostima povjerenima Komisiji na temelju članka 11. stavka 2. Države članice snose troškove povezane s odgovornostima koje su im povjerene u skladu s člankom 11. stavkom 3.

Članak 8.

Sudjelovanje

  vanjskih stručnjaka

1.   Ako je to korisno za uspješnost djelovanja u provedbi ciljeva iz članka 3., u djelovanjima organiziranima u okviru Programa mogu u svojstvu vanjskih stručnjaka sudjelovati predstavnici državnih tijela, uključujući predstavnike trećih zemalja koje nisu pridružene Programu u skladu s člankom 5., kao i
  , prema potrebi,
  predstavnici međunarodnih i drugih relevantnih organizacija, gospodarskih subjekata i organizacija koje zastupaju gospodarske subjekte te predstavnici civilnog društva.
  Komisija procjenjuje između ostalog i nepristranost tih vanjskih stručnjaka, osigurava da ne postoji nikakav sukob interesa s njihovim profesionalnim odgovornostima i odlučuje o njihovu sudjelovanju na pojedinačnoj osnovi, ovisno o potrebama.

2.   Troškovi vanjskih stručnjaka iz stavka 1. prihvatljivi su za naknadu troškova u okviru Programa u skladu s odredbama članka 238. Financijske uredbe.

3.   Komisija
  , nakon provedbe transparentnog i uravnoteženog postupka,
  odabire vanjske stručnjake na temelju njihovih vještina, iskustva i znanja relevantnih za pojedino djelovanje
  i njihove sposobnosti da doprinesu tom djelovanju
  .
  Komisija osigurava uravnoteženu zastupljenost svih relevantnih dionika. Komisija precizira sudjeluju li vanjski stručnjaci u svoje ime ili u ime neke druge organizacije ili nekog drugog gospodarskog subjekta. Popis vanjskih stručnjaka objavljuje se na internetskoj stranici Komisije.

POGLAVLJE III.

POGLAVLJE III.

BESPOVRATNA SREDSTVA

BESPOVRATNA SREDSTVA

Članak 9.

Dodjela, komplementarnost i kombinirano financiranje

1.   Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

2.   Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru bilo kojeg drugog programa Unije može se dobiti doprinos i iz Programa, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. Pravila programa Unije iz kojeg je dobiven doprinos primjenjuju se na pripadajući doprinos djelovanju. Kumulativno financiranje ne smije premašiti iznos ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja te se potpora iz različitih programa Unije može izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima u kojima su propisani uvjeti za potporu.

3.   U skladu s člankom 198. točkom (f) Financijske uredbe, bespovratna sredstva dodjeljuju se bez poziva za podnošenje prijedloga ako su prihvatljivi subjekti porezna tijela država članica i trećih zemalja koje sudjeluju u Programu kako je navedeno u članku 5. ove Uredbe, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz tog članka.

Članak 10.

Stopa sufinanciranja

1.   Odstupajući od članka 190. Financijske uredbe, iz Programa se može financirati do 100 % prihvatljivih troškova djelovanja.

2.   Primjenjiva stopa sufinanciranja za djelovanja za koja je potrebna dodjela bespovratnih sredstava određuje se u godišnjim programima rada iz članka 13.

POGLAVLJE IV.

POGLAVLJE IV.

POSEBNE ODREDBE ZA DJELOVANJA IZGRADNJE KAPACITETA U PODRUČJU INFORMACIJSKIH TEHNOLOGIJA

POSEBNE ODREDBE ZA DJELOVANJA IZGRADNJE KAPACITETA U PODRUČJU INFORMACIJSKIH TEHNOLOGIJA

Članak 11.

Odgovornosti

1.   Komisija i države članice zajednički osiguravaju razvoj i rad europskih elektroničkih sustava iz višegodišnjeg strateškog plana za porezni sustav iz članka 12., uključujući osmišljavanje, specifikacije, ispitivanje sukladnosti, uvođenje, održavanje, razvoj, sigurnost, osiguravanje kvalitete i kontrolu kvalitete.

2.   Komisija posebno osigurava sljedeće:

| (a) | razvoj i rad zajedničkih komponenti kako je utvrđeno u višegodišnjem strateškom planu za porezni sustav predviđenom u članku 12.; |
| --- | --- |

(a)

razvoj i rad zajedničkih komponenti kako je utvrđeno u višegodišnjem strateškom planu za porezni sustav predviđenom u članku 12.;

| (b) | općenitu koordinaciju razvoja i rada europskih elektroničkih sustava u cilju njihove funkcionalnosti, međusobne povezanosti i neprekidnog poboljšavanja te njihova usklađenog uvođenja; |
| --- | --- |

(b)

općenitu koordinaciju razvoja i rada europskih elektroničkih sustava u cilju njihove funkcionalnosti, međusobne povezanosti i neprekidnog poboljšavanja te njihova usklađenog uvođenja;

| (c) | koordinaciju europskih elektroničkih sustava na razini Unije u cilju njihova promicanja i uvođenja na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(c)

koordinaciju europskih elektroničkih sustava na razini Unije u cilju njihova promicanja i uvođenja na nacionalnoj razini;

| (d) | koordinaciju razvoja i rada europskih elektroničkih sustava u pogledu njihove interakcije s trećim stranama, izuzev djelovanja osmišljenih za ispunjavanje nacionalnih zahtjeva; |
| --- | --- |

(d)

koordinaciju razvoja i rada europskih elektroničkih sustava u pogledu njihove interakcije s trećim stranama, izuzev djelovanja osmišljenih za ispunjavanje nacionalnih zahtjeva;

| (e) | koordinaciju europskih elektroničkih sustava s ostalim relevantnim djelovanjima koja se odnose na e-upravu na razini Unije; |
| --- | --- |

(e)

koordinaciju europskih elektroničkih sustava s ostalim relevantnim djelovanjima koja se odnose na e-upravu na razini Unije;

| (e a) | koordinaciju mjera za borbu protiv prijevara koje se primjenjuju na nacionalnoj razini utvrđivanjem i informiranjem o najboljim nacionalnim praksama na razini Unije. |
| --- | --- |

(e a)

koordinaciju mjera za borbu protiv prijevara koje se primjenjuju na nacionalnoj razini utvrđivanjem i informiranjem o najboljim nacionalnim praksama na razini Unije.

3.   Države članice posebno osiguravaju sljedeće:

| (a) | razvoj i rad nacionalnih komponenti kako je utvrđeno u višegodišnjem strateškom planu za porezni sustav predviđenom u članku 12.; |
| --- | --- |

(a)

razvoj i rad nacionalnih komponenti kako je utvrđeno u višegodišnjem strateškom planu za porezni sustav predviđenom u članku 12.;

| (b) | koordinaciju razvoja i rada nacionalnih komponenti europskih elektroničkih sustava na razini država članica; |
| --- | --- |

(b)

koordinaciju razvoja i rada nacionalnih komponenti europskih elektroničkih sustava na razini država članica;

| (c) | koordinaciju europskih elektroničkih sustava s ostalim relevantnim djelovanjima koja se odnose na e-upravu na razini država članica. |
| --- | --- |

(c)

koordinaciju europskih elektroničkih sustava s ostalim relevantnim djelovanjima koja se odnose na e-upravu na razini država članica.

| (d) | redovito dostavljanje informacija Komisiji o mjerama koje su poduzete kako bi se njihovim tijelima ili gospodarskim subjektima omogućilo da potpuno iskoriste europske elektroničke sustave; |
| --- | --- |

(d)

redovito dostavljanje informacija Komisiji o mjerama koje su poduzete kako bi se njihovim tijelima ili gospodarskim subjektima omogućilo da potpuno iskoriste europske elektroničke sustave;

| (e) | uvođenje europskih elektroničkih sustava na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(e)

uvođenje europskih elektroničkih sustava na nacionalnoj razini.

Članak 12.

Višegodišnji strateški plan za porezni sustav (MASP-T)

1.   Komisija sastavlja i redovito ažurira višegodišnji strateški plan za porezni sustav u kojem se navode sve zadaće relevantne za razvoj i rad europskih elektroničkih sustava te razvrstavanje svakog sustava ili njegova dijela, poput:

| (a) | zajedničke komponente: komponente europskih elektroničkih sustava razvijene na razini Unije koja je dostupna svim državama članicama ili koju je Komisija utvrdila kao zajedničku komponentu zbog učinkovitosti, sigurnosti i racionalizacije; |
| --- | --- |

(a)

zajedničke komponente: komponente europskih elektroničkih sustava razvijene na razini Unije koja je dostupna svim državama članicama ili koju je Komisija utvrdila kao zajedničku komponentu zbog učinkovitosti, sigurnosti i racionalizacije;

| (b) | nacionalne komponente: komponente europskih elektroničkih sustava razvijene na razini države članice koja je dostupna u državi članici koja je izradila takvu komponentu ili doprinijela njezinoj zajedničkoj izradi; |
| --- | --- |

(b)

nacionalne komponente: komponente europskih elektroničkih sustava razvijene na razini države članice koja je dostupna u državi članici koja je izradila takvu komponentu ili doprinijela njezinoj zajedničkoj izradi;

| (c) | ili kombinacije obiju komponenti. |
| --- | --- |

(c)

ili kombinacije obiju komponenti.

2.   Višegodišnji strateški plan za porezni sustav ujedno uključuje inovacijske i pilot-aktivnosti, kao i potporu metodologijama i alatima povezanima s europskim elektroničkim sustavima.

3.   Države članice obavješćuju Komisiju o dovršetku svake zadaće koja im je dodijeljena u okviru višegodišnjeg strateškog plana za porezni sustav iz stavka 1. One usto redovito izvješćuju Komisiju o napretku u ispunjavanju tih zadaća
  u vezi s cijelim Programom
  .

4.   Države članice najkasnije do 31. ožujka svake godine dostavljaju Komisiji godišnja izvješća o napretku u provedbi višegodišnjeg strateškog plana za porezni sustav iz stavka 1. koja obuhvaćaju razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca prethodne godine. Ta se godišnja izvješća temelje na prethodno utvrđenom formatu.
  U godišnjim izvješćima o napretku države članice izvješćuju o preprekama na putu k ostvarenju ciljeva Programa iz članka 3. i načinu bavljenja prioritetnim temama iz članka 7. stavka 2.a te predlažu najbolje prakse.

5.   Najkasnije do 31. listopada svake godine Komisija na temelju godišnjih izvješća iz stavka 4. izrađuje ▌objedinjeno izvješće o procjeni napretka država članica i Komisije u provedbi plana iz stavka 1.
  , kao i napretka u ostvarenju ciljeva Programa iz članka 3. i prioritetnih tema iz članka 7. stavka 2.a
  .
  Kako bi procijenila ostvareni napredak, Komisija u svoje objedinjeno godišnje izvješće uključuje pregled preostalih prepreka na putu k ostvarenju ciljeva Programa iz članka 3. i prioritetnih tema iz članka 7. stavka 2.a u državama članicama i daje prijedloge najboljih praksi. Objedinjeno godišnje izvješće Komisije objavljuje se na posebnoj internetskoj stranici Komisije i služi kao osnova za buduće višegodišnje programe rada iz članka 13. i izvješća o evaluaciji iz članka 15.

POGLAVLJE V.

POGLAVLJE V.

PROGRAMIRANJE, PRAĆENJE, EVALUACIJA I KONTROLA

PROGRAMIRANJE, PRAĆENJE, EVALUACIJA I KONTROLA

Članak 13.

Program rada

1.   Program se provodi prema višegodišnjim programima rada iz članka 108. Financijske uredbe.

2.   Komisija
  delegiranim
  aktima donosi višegodišnje programe rada. Ti se
  delegirani
  akti donose u skladu s postupkom iz članka 
  17.

Članak 14.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa u postizanju posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu 2.

2.   Kako bi se osigurala djelotvorna procjena napretka Programa u postizanju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 17. o izmjeni Priloga 2. radi preispitivanja ili dopune pokazatelja, ako je potrebno, te dopune ove Uredbe odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije.

Članak 15.

Evaluacija

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.
  Komisija objavljuje evaluacije na posebnoj internetskoj stranici.

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Programa.

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  jednu godinu
  nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa.

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

Članak 16.

Revizije i istrage

Ako treća zemlja sudjeluje u Programu na temelju odluke u okviru međunarodnog sporazuma ili na temelju bilo kojeg drugog pravnog instrumenta, treća zemlja mora osigurati nužna prava i pristup koji su odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti. Kad je riječ o OLAF-u, ta prava uključuju pravo provedbe istraga, uključujući terenske provjere i inspekcije kako je propisano Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF).

POGLAVLJE VI.

POGLAVLJE VI.

IZVRŠAVANJE DELEGIRANJA OVLASTI I POSTUPAK ODBORA

IZVRŠAVANJE DELEGIRANJA OVLASTI I POSTUPAK ODBORA

Članak 17.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka 13. stavka 2. i
  članka 14. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji s trajanjem do 31. prosinca 2028.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz
  članka 13. stavka 2. i
  članka 14. stavka 2. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju
  članka 13. stavka 2. i
  članka 14. stavka 2. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 18.

Postupak Odbora

1.   Komisiji pomaže odbor koji se naziva „Odbor programa Fiscalis”. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

POGLAVLJE VII.

POGLAVLJE VII.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 19.

Informiranje, komunikacija i promidžba

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

2.   Komisija provodi informacijska i komunikacijska djelovanja povezana s Programom, djelovanjima i rezultatima. Financijska sredstva dodijeljena Programu također pridonose ▌priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3.

Članak 20.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EU) br. 1286/2013 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021.

Članak 21.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu predmetnih djelovanja do njihova zaključenja, na temelju Uredbe (EU) br. 1286/2013, koja se nastavlja primjenjivati na predmetna djelovanja do njihova zaključenja.

2.   Financijskom omotnicom za Program mogu se pokriti i troškovi tehničke i administrativne pomoći potrebne radi osiguravanja prijelaza između Programa i mjera donesenih u skladu s prethodnim programom na temelju Uredbe (EU) br. 1286/2013.

3.   Odobrena sredstva mogu se prema potrebi unijeti u proračun nakon 2027. za pokrivanje troškova predviđenih u članku 4. stavku 2. kako bi se omogućilo upravljanje djelovanjima koja nisu dovršena do 31. prosinca 2027.

Članak 22.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

PRILOG 1.

Otvoreni popis mogućih oblika djelovanja iz članka 7. stavka 2. prvog podstavka točaka (a), (b) i (d)

Djelovanja iz članka 7. stavka 2. prvog podstavka točaka (a), (b) i (d) mogu, među ostalim, biti u jednom od sljedećih oblika:

| (a) | kad je riječ o sastancima i sličnim ad hoc događajima;






  — | seminari i radionice, općenito uz sudjelovanje svih zemalja, na kojima se predstavljaju prezentacije te sudionici intenzivno raspravljaju i rade u pogledu određenog pitanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

kad je riječ o sastancima i sličnim ad hoc događajima;

—

seminari i radionice, općenito uz sudjelovanje svih zemalja, na kojima se predstavljaju prezentacije te sudionici intenzivno raspravljaju i rade u pogledu određenog pitanja;

| — | radne posjete organizirane kako bi službenici mogli steći ili unaprijediti stručnost ili znanje u pogledu porezne politike; |
| --- | --- |

—

radne posjete organizirane kako bi službenici mogli steći ili unaprijediti stručnost ili znanje u pogledu porezne politike;

| — | prisutnost u službenim prostorijama i sudjelovanje u istražnim radnjama; |
| --- | --- |

—

prisutnost u službenim prostorijama i sudjelovanje u istražnim radnjama;

| (b) | kad je riječ o strukturiranoj suradnji:






  — | projektne grupe, uglavnom sastavljene od ograničenog broja zemalja, operativne tijekom ograničenog razdoblja radi provođenja unaprijed određenog cilja s precizno utvrđenim ishodom uključujući koordinaciju ili sustavno vrednovanje; |
| --- | --- | --- |

(b)

kad je riječ o strukturiranoj suradnji:

—

projektne grupe, uglavnom sastavljene od ograničenog broja zemalja, operativne tijekom ograničenog razdoblja radi provođenja unaprijed određenog cilja s precizno utvrđenim ishodom uključujući koordinaciju ili sustavno vrednovanje;

| — | timovi stručnjaka, to jest strukturirani oblici suradnje, stalni ili privremeni, koji udružuju stručnost radi obavljanja zadaća u pojedinim područjima ili izvođenja operativnih aktivnosti, uz moguću podršku usluga za internetsku suradnju, administrativnu pomoć te objekte za infrastrukturu i opremu; |
| --- | --- |

—

timovi stručnjaka, to jest strukturirani oblici suradnje, stalni ili privremeni, koji udružuju stručnost radi obavljanja zadaća u pojedinim područjima ili izvođenja operativnih aktivnosti, uz moguću podršku usluga za internetsku suradnju, administrativnu pomoć te objekte za infrastrukturu i opremu;

| — | višestrana ili istodobna kontrola, koja se sastoji od usklađene provjere poreznog stanja jednog ili više povezanih poreznih obveznika koju organiziraju dvije zemlje ili više njih, u koju su uključene barem dvije države članice, s zajedničkim ili upotpunjujućim interesima; |
| --- | --- |

—

višestrana ili istodobna kontrola, koja se sastoji od usklađene provjere poreznog stanja jednog ili više povezanih poreznih obveznika koju organiziraju dvije zemlje ili više njih, u koju su uključene barem dvije države članice, s zajedničkim ili upotpunjujućim interesima;

| — | zajednička revizija, koja se sastoji od zajedničke provjere poreznog stanja jednog ili više povezanih poreznih obveznika koju provodi jedinstveni revizorski tim iz dvije zemlje ili više njih, u koji su uključene barem dvije države članice, sa zajedničkim ili upotpunjujućim interesima; |
| --- | --- |

—

zajednička revizija, koja se sastoji od zajedničke provjere poreznog stanja jednog ili više povezanih poreznih obveznika koju provodi jedinstveni revizorski tim iz dvije zemlje ili više njih, u koji su uključene barem dvije države članice, sa zajedničkim ili upotpunjujućim interesima;

| — | bilo koji drugi oblik administrativne suradnje uspostavljen Direktivom 2011/16/EU, Uredbom (EU) br. 904/2010, Uredbom (EU) br. 389/2012 ili Direktivom 2010/24/EU; |
| --- | --- |

—

bilo koji drugi oblik administrativne suradnje uspostavljen Direktivom 2011/16/EU, Uredbom (EU) br. 904/2010, Uredbom (EU) br. 389/2012 ili Direktivom 2010/24/EU;

| (d) | kad je riječ o djelovanjima za razvoj osobnih kompetencija i izgradnje kapaciteta:






  — | zajedničko osposobljavanje ili razvoj e-učenja za podršku u nužnim stručnim vještinama i znanjima u području poreza; |
| --- | --- | --- |

(d)

kad je riječ o djelovanjima za razvoj osobnih kompetencija i izgradnje kapaciteta:

—

zajedničko osposobljavanje ili razvoj e-učenja za podršku u nužnim stručnim vještinama i znanjima u području poreza;

| — | tehnička potpora usmjerena na poboljšavanje administrativnih postupaka, osnaživanje administrativnih kapaciteta i poboljšavanje rada i aktivnosti poreznih uprava pokretanjem i razmjenom dobrih praksi. |
| --- | --- |

—

tehnička potpora usmjerena na poboljšavanje administrativnih postupaka, osnaživanje administrativnih kapaciteta i poboljšavanje rada i aktivnosti poreznih uprava pokretanjem i razmjenom dobrih praksi.

PRILOG 2.

Pokazatelji

Posebni cilj: potpora poreznoj politici te poreznoj suradnji i jačanju administrativnih kapaciteta, uključujući jačanje osobnih kompetencija te razvoj i rad europskih elektroničkih sustava.

1.
     
  Izgradnja kapaciteta (administrativnih, ljudskih i kapaciteta IT-a):

| 1. | indeks primjene i provedbe zakonodavstva i politika Unije (broj djelovanja u okviru Programa organiziranih u tom području i preporuka upućenih nakon tih djelovanja) |
| --- | --- |

1.

indeks primjene i provedbe zakonodavstva i politika Unije (broj djelovanja u okviru Programa organiziranih u tom području i preporuka upućenih nakon tih djelovanja)

| 2. | indeks osposobljenosti (upotrijebljeni moduli osposobljavanja; broj osposobljenih službenika; kvalitativna uspješnost polaznika) |
| --- | --- |

2.

indeks osposobljenosti (upotrijebljeni moduli osposobljavanja; broj osposobljenih službenika; kvalitativna uspješnost polaznika)

| 3. | raspoloživost europskih elektroničkih sustava (izraženo u postocima vremena) |
| --- | --- |

3.

raspoloživost europskih elektroničkih sustava (izraženo u postocima vremena)

| 4. | raspoloživost zajedničke komunikacijske mreže (izraženo u postocima vremena) |
| --- | --- |

4.

raspoloživost zajedničke komunikacijske mreže (izraženo u postocima vremena)

| 5. | pojednostavnjeni postupci u IT-u za nacionalne uprave i gospodarske subjekte (broj registriranih gospodarskih subjekata, broj prijava i broj izvršenih uvida u različitim elektroničkim sustavima koji su financirani Programom) |
| --- | --- |

5.

pojednostavnjeni postupci u IT-u za nacionalne uprave i gospodarske subjekte (broj registriranih gospodarskih subjekata, broj prijava i broj izvršenih uvida u različitim elektroničkim sustavima koji su financirani Programom)

2.
     
  Razmjena znanja i umreživanje:

| 6. | indeks stabilnosti suradnje (razina ostvarenog umreživanja, broj sastanaka uživo, broj internetskih suradničkih skupina) |
| --- | --- |

6.

indeks stabilnosti suradnje (razina ostvarenog umreživanja, broj sastanaka uživo, broj internetskih suradničkih skupina)

| 7. | indeks najboljih praksi i smjernica (broj djelovanja u okviru Programa organiziranih u tom području; postotak poreznih uprava koje su primijenile praksu/smjernicu razvijenu uz potporu iz Programa) |
| --- | --- |

7.

indeks najboljih praksi i smjernica (broj djelovanja u okviru Programa organiziranih u tom području; postotak poreznih uprava koje su primijenile praksu/smjernicu razvijenu uz potporu iz Programa)

2.a

     

  Dodatni pokazatelji:

| 1. | prihodi prikupljeni u borbi protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja tijekom zajedničkih revizija |
| --- | --- |

1.

prihodi prikupljeni u borbi protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja tijekom zajedničkih revizija

| 2. | broj zahtjeva za administrativnu i pravosudnu suradnju koji su podneseni, primljeni i na koje je odgovoreno, za svaku državu članicu |
| --- | --- |

2.

broj zahtjeva za administrativnu i pravosudnu suradnju koji su podneseni, primljeni i na koje je odgovoreno, za svaku državu članicu

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0421/2018)

1

(*1)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označava se podebljanim kurzivom; a brisani tekst oznakom ▌.

*1

(2)  OJ C [...], [...], str. [...].

2

(3)  Uredba (EU) br. 1286/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o donošenju akcijskog programa za poboljšanje rada poreznih sustava u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Fiscalis 2020) i ukidanju Odluke br. 1482/2007/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 25.).

3

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

4

(5)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

5

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

(6)  
  Direktiva Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 359, 16.12.2014., str. 1.).

6

Direktiva Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 359, 16.12.2014., str. 1.).

(7)  
  Direktiva Vijeća (EU) 2015/2376 od 8. prosinca 2015. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 332, 18.12.2015., str. 1.).

7

Direktiva Vijeća (EU) 2015/2376 od 8. prosinca 2015. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 332, 18.12.2015., str. 1.).

(8)  
  Direktiva Vijeća (EU) 2016/881 od 25. svibnja 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 146, 3.6.2016., str. 8.).

8

Direktiva Vijeća (EU) 2016/881 od 25. svibnja 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 146, 3.6.2016., str. 8.).

(9)  
  Direktiva Vijeća (EU) 2016/2258 od 6. prosinca 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu pristupa poreznih tijela informacijama o sprečavanju pranja novca (SL L 342, 16.12.2016., str. 1).

9

Direktiva Vijeća (EU) 2016/2258 od 6. prosinca 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu pristupa poreznih tijela informacijama o sprečavanju pranja novca (SL L 342, 16.12.2016., str. 1).

(10)  
  Direktiva Vijeća (EU) 2018/822 od 25. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja u odnosu na prekogranične aranžmane o kojima se izvješćuje (SL L 139, 5.6.2018., str. 1.).

10

Direktiva Vijeća (EU) 2018/822 od 25. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja u odnosu na prekogranične aranžmane o kojima se izvješćuje (SL L 139, 5.6.2018., str. 1.).

(11)  COM(2010)0700.

11

(12)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.)

13

(14)  Uredba Vijeća (EZ, Euroatom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

14

(15)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

16

(17)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

17

(18)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).

18

(19)  Direktiva Vijeća 92/83/EEZ od 19. listopada 1992. o usklađivanju struktura trošarina na alkohol i alkoholna pića (SL L 316, 31.10.1992., str. 21.).

19

(20)  Direktiva Vijeća 2011/64/EU od 21. lipnja 2011. o strukturi i stopama trošarine koje se primjenjuju na prerađeni duhan (SL L 176, 5.7.2011., str. 24.).

20

(21)  Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283, 31.10.2003., str. 51.).

21

(22)  Direktiva Vijeća 2010/24/EU od 16. ožujka 2010. o uzajamnoj pomoći kod naplate potraživanja vezanih za poreze, carine i druge mjere (SL L 84, 31.3.2010., str. 1.).

22

(23)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

23

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/618 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/618

---

P8_TA(2019)0040

Uspostava programa Prava i vrijednosti ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Prava i vrijednosti (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/51)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prijedlog | Prijedlog |
| UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA | UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA |
| o uspostavi programa Prava i vrijednosti | o uspostavi programa
  Građani, ravnopravnost,
  prava i vrijednosti |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Prijedlog

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o uspostavi programa Prava i vrijednosti

o uspostavi programa
  Građani, ravnopravnost,
  prava i vrijednosti

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | U skladu s člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina.
  Te
  su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca”. Isto tako, u članku 3. navodi se da je „cilj Unije promicanje mira, njezinih vrijednosti i dobrobiti njezinih naroda” te da među ostalim „poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe”. Te su vrijednosti potvrđene i izražene u pravima, slobodama i načelima utvrđenima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

U skladu s člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina.
  Te
  su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca”. Isto tako, u članku 3. navodi se da je „cilj Unije promicanje mira, njezinih vrijednosti i dobrobiti njezinih naroda” te da među ostalim „poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe”. Te su vrijednosti potvrđene i izražene u pravima, slobodama i načelima utvrđenima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima.

| (1) | U skladu s člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina.
  ” Među tim pravima i vrijednostima, ljudsko dostojanstvo, kako je priznato u okviru Opće deklaracije o ljudskim pravima, glavna je osnova svih temeljnih ljudskih prava. „Te
  su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca”. Isto tako, u članku 3. navodi se da je „cilj Unije promicanje mira, njezinih vrijednosti i dobrobiti njezinih naroda” te da među ostalim „poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe”. Te su vrijednosti potvrđene i izražene u pravima, slobodama i načelima utvrđenima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina.
  ” Među tim pravima i vrijednostima, ljudsko dostojanstvo, kako je priznato u okviru Opće deklaracije o ljudskim pravima, glavna je osnova svih temeljnih ljudskih prava. „Te
  su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca”. Isto tako, u članku 3. navodi se da je „cilj Unije promicanje mira, njezinih vrijednosti i dobrobiti njezinih naroda” te da među ostalim „poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe”. Te su vrijednosti potvrđene i izražene u pravima, slobodama i načelima utvrđenima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | U svojoj Rezoluciji od 30. svibnja 2018. o višegodišnjem financijskom okviru i vlastitim sredstvima za razdoblje 2021. – 2027. Europski parlament naglasio je važnost horizontalnih načela koja bi trebala biti temelj višegodišnjem financijskom okviru (VFO) i svim povezanim politikama Unije, uključujući uvrštavanje ciljeva održivog razvoja UN-a u sve politike i inicijative Unije u okviru sljedećeg VFO-a, naglasio da je suzbijanje diskriminacije ključno kako bi se ispunile obveze Unije u pogledu ostvarenja uključive Europe te izrazio žaljenje zbog nedostatka rodno osviještene politike i napora u pogledu rodne ravnopravnosti u politikama Unije, kao što je predstavljeno u prijedlozima VFO-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

U svojoj Rezoluciji od 30. svibnja 2018. o višegodišnjem financijskom okviru i vlastitim sredstvima za razdoblje 2021. – 2027. Europski parlament naglasio je važnost horizontalnih načela koja bi trebala biti temelj višegodišnjem financijskom okviru (VFO) i svim povezanim politikama Unije, uključujući uvrštavanje ciljeva održivog razvoja UN-a u sve politike i inicijative Unije u okviru sljedećeg VFO-a, naglasio da je suzbijanje diskriminacije ključno kako bi se ispunile obveze Unije u pogledu ostvarenja uključive Europe te izrazio žaljenje zbog nedostatka rodno osviještene politike i napora u pogledu rodne ravnopravnosti u politikama Unije, kao što je predstavljeno u prijedlozima VFO-a.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | U svojoj Rezoluciji od 14. ožujka 2018. o sljedećem VFO-u: Pripremajući stajališta Parlamenta o VFO-u za razdoblje nakon 2020., Europski parlament izrazio je podršku programima u području kulture, obrazovanja, medija, mladih, sporta, demokracije, građanstva i civilnog društva koji su jasno dokazali svoju europsku dodanu vrijednost i koji uživaju trajnu popularnost među korisnicima, istaknuo je da se jača i ambicioznija Unija može postići samo ako joj se pruže dostatna financijska sredstva te je preporučio uspostavu internog Europskog fonda za demokraciju radi jačanja potpore civilnom društvu i nevladinim organizacijama koje djeluju u području demokracije i ljudskih prava, kojim bi trebala upravljati Komisija. Potrebno je pružiti trajnu potporu postojećim politikama, povećati sredstva za vodeće programe Unije te na dodatne zadaće odgovoriti dodatnim financijskim sredstvima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

U svojoj Rezoluciji od 14. ožujka 2018. o sljedećem VFO-u: Pripremajući stajališta Parlamenta o VFO-u za razdoblje nakon 2020., Europski parlament izrazio je podršku programima u području kulture, obrazovanja, medija, mladih, sporta, demokracije, građanstva i civilnog društva koji su jasno dokazali svoju europsku dodanu vrijednost i koji uživaju trajnu popularnost među korisnicima, istaknuo je da se jača i ambicioznija Unija može postići samo ako joj se pruže dostatna financijska sredstva te je preporučio uspostavu internog Europskog fonda za demokraciju radi jačanja potpore civilnom društvu i nevladinim organizacijama koje djeluju u području demokracije i ljudskih prava, kojim bi trebala upravljati Komisija. Potrebno je pružiti trajnu potporu postojećim politikama, povećati sredstva za vodeće programe Unije te na dodatne zadaće odgovoriti dodatnim financijskim sredstvima.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Ta se prava
  i 
  te vrijednosti moraju
  i dalje promicati i 
  jačati
  ,
  biti zajedničke
  građanima i narodima EU-a
  i
  okosnica projekta EU-a. Stoga se u proračunu EU-a osniva novi Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti koji se sastoji od programa Prava i vrijednosti i programa Pravosuđe. U vremenima kad se europska društva suočavaju s ekstremizmom, radikalizmom i podjelama, važnije je nego ikad promicati, jačati i braniti pravdu, prava i vrijednosti EU-a: poštovanje ljudskog dostojanstva,
  slobode
  ,
  demokracije
  ,
  jednakosti
  ,
  vladavine prava
  i 
  ljudskih
  prava. To će imati znatan utjecaj na politički, društveni, kulturni i gospodarski život u EU-u. Kao dio novog fonda programom Pravosuđe i dalje će se podupirati daljnji razvoj područja pravosuđa EU-a i prekogranične suradnje. Programom Prava i vrijednosti objedinit će se program o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. uspostavljen Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i program Europa za građane uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) br. 390/2014 (9) (dalje u tekstu „prethodni programi”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Ta se prava
  i 
  te vrijednosti moraju
  i dalje promicati i 
  jačati
  ,
  biti zajedničke
  građanima i narodima EU-a
  i
  okosnica projekta EU-a. Stoga se u proračunu EU-a osniva novi Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti koji se sastoji od programa Prava i vrijednosti i programa Pravosuđe. U vremenima kad se europska društva suočavaju s ekstremizmom, radikalizmom i podjelama, važnije je nego ikad promicati, jačati i braniti pravdu, prava i vrijednosti EU-a: poštovanje ljudskog dostojanstva,
  slobode
  ,
  demokracije
  ,
  jednakosti
  ,
  vladavine prava
  i 
  ljudskih
  prava. To će imati znatan utjecaj na politički, društveni, kulturni i gospodarski život u EU-u. Kao dio novog fonda programom Pravosuđe i dalje će se podupirati daljnji razvoj područja pravosuđa EU-a i prekogranične suradnje. Programom Prava i vrijednosti objedinit će se program o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. uspostavljen Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i program Europa za građane uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) br. 390/2014 (9) (dalje u tekstu „prethodni programi”).

| (2) | Unija
  i 
  države članice trebaju
  i dalje
  dosljedno u svim politikama aktivno kultivirati, štititi i
  promicati
  ta prava
  i 
  vrijednosti
  ,
  jačati ih i razmjenjivati među
  građanima i narodima EU-a
  , te oni trebaju biti
  okosnica projekta EU-a
  s obzirom na to da svako pogoršanje zaštite tih prava i vrijednosti u bilo kojoj državi članici može imati štetne posljedice na Uniju kao cjelinu
  . Stoga se u proračunu EU-a osniva novi Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti koji se sastoji od programa Prava i vrijednosti i programa Pravosuđe. U vremenima kad se europska društva suočavaju s ekstremizmom, radikalizmom i podjelama
  te sa sve manje prostora za neovisno civilno društvo
  , važnije je nego ikad promicati, jačati i braniti pravdu, prava i vrijednosti EU-a:
  ljudska prava,
  poštovanje ljudskog dostojanstva,
  slobodu
  ,
  demokraciju
  ,
  ravnopravnost
  ,
  nediskriminaciju
  i 
  vladavinu
  prava. To će imati znatan utjecaj na politički, društveni, kulturni i gospodarski život u EU-u. Kao dio novog fonda programom Pravosuđe i dalje će se podupirati daljnji razvoj područja pravosuđa EU-a i prekogranične suradnje. Programom
  Građani, ravnopravnost,
  prava i vrijednosti
  („Program”)
  objedinit će se program o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. uspostavljen Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i program Europa za građane uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) br. 390/2014 (9) (dalje u tekstu „prethodni programi”)
  i on će biti prilagođen za rješavanje novih izazova za europske vrijednosti
  . |
| --- | --- |

(2)

Unija
  i 
  države članice trebaju
  i dalje
  dosljedno u svim politikama aktivno kultivirati, štititi i
  promicati
  ta prava
  i 
  vrijednosti
  ,
  jačati ih i razmjenjivati među
  građanima i narodima EU-a
  , te oni trebaju biti
  okosnica projekta EU-a
  s obzirom na to da svako pogoršanje zaštite tih prava i vrijednosti u bilo kojoj državi članici može imati štetne posljedice na Uniju kao cjelinu
  . Stoga se u proračunu EU-a osniva novi Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti koji se sastoji od programa Prava i vrijednosti i programa Pravosuđe. U vremenima kad se europska društva suočavaju s ekstremizmom, radikalizmom i podjelama
  te sa sve manje prostora za neovisno civilno društvo
  , važnije je nego ikad promicati, jačati i braniti pravdu, prava i vrijednosti EU-a:
  ljudska prava,
  poštovanje ljudskog dostojanstva,
  slobodu
  ,
  demokraciju
  ,
  ravnopravnost
  ,
  nediskriminaciju
  i 
  vladavinu
  prava. To će imati znatan utjecaj na politički, društveni, kulturni i gospodarski život u EU-u. Kao dio novog fonda programom Pravosuđe i dalje će se podupirati daljnji razvoj područja pravosuđa EU-a i prekogranične suradnje. Programom
  Građani, ravnopravnost,
  prava i vrijednosti
  („Program”)
  objedinit će se program o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. uspostavljen Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i program Europa za građane uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) br. 390/2014 (9) (dalje u tekstu „prethodni programi”)
  i on će biti prilagođen za rješavanje novih izazova za europske vrijednosti
  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti i njegova dva temeljna programa financiranja bit će
  prvenstveno
  usmjereni na građane i subjekte koji doprinose našim zajedničkim vrijednostima i pravima te održavanju naše bogate raznolikosti živom i dinamičnom. Krajnji je cilj njegovanje i održavanje uključivog i demokratskog društva utemeljenog na pravima
  . To uključuje
  dinamično civilno društvo,
  poticanje demokratskog
  ,
  građanskog
  i 
  društvenog sudjelovanja
  građana
  i promicanje bogate raznolikosti
  europskog društva, koje se temelji na zajedničkoj povijesti
  i
  zajedničkom sjećanju. U članku 11. Ugovora o Europskoj uniji
  navodi
  se da institucije građanima i predstavničkim udrugama na odgovarajući način omogućuju da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti i njegova dva temeljna programa financiranja bit će
  prvenstveno
  usmjereni na građane i subjekte koji doprinose našim zajedničkim vrijednostima i pravima te održavanju naše bogate raznolikosti živom i dinamičnom. Krajnji je cilj njegovanje i održavanje uključivog i demokratskog društva utemeljenog na pravima
  . To uključuje
  dinamično civilno društvo,
  poticanje demokratskog
  ,
  građanskog
  i 
  društvenog sudjelovanja
  građana
  i promicanje bogate raznolikosti
  europskog društva, koje se temelji na zajedničkoj povijesti
  i
  zajedničkom sjećanju. U članku 11. Ugovora o Europskoj uniji
  navodi
  se da institucije građanima i predstavničkim udrugama na odgovarajući način omogućuju da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije.

| (3) | Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti i njegova dva temeljna programa financiranja bit će usmjereni na građane i subjekte koji doprinose našim zajedničkim vrijednostima
  , ravnopravnosti
  i pravima te održavanju naše bogate raznolikosti živom i dinamičnom. Krajnji je cilj njegovanje i održavanje
  ravnopravnog, otvorenog,
  uključivog i demokratskog društva utemeljenog na pravima
  financiranjem aktivnosti kojima se promiče
  dinamično
  , dobro razvijeno, otporno i osnaženo
  civilno društvo,
  uključujući zagovaranje promicanja i zaštite naših zajedničkih vrijednosti
  ,
  a koje potiču demokratsko, građansko
  i 
  društveno sudjelovanje
  građana
  te stvaraju mir i bogatu raznolikost
  europskog društva koje se temelji na
  zajedničkim vrijednostima,
  zajedničkoj povijesti
  te
  zajedničkom sjećanju
  i baštini
  . U članku 11. Ugovora o Europskoj uniji
  zahtijeva
  se da institucije
  održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s civilnim društvom te
  građanima i predstavničkim udrugama na odgovarajući način omogućuju da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije. |
| --- | --- |

(3)

Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti i njegova dva temeljna programa financiranja bit će usmjereni na građane i subjekte koji doprinose našim zajedničkim vrijednostima
  , ravnopravnosti
  i pravima te održavanju naše bogate raznolikosti živom i dinamičnom. Krajnji je cilj njegovanje i održavanje
  ravnopravnog, otvorenog,
  uključivog i demokratskog društva utemeljenog na pravima
  financiranjem aktivnosti kojima se promiče
  dinamično
  , dobro razvijeno, otporno i osnaženo
  civilno društvo,
  uključujući zagovaranje promicanja i zaštite naših zajedničkih vrijednosti
  ,
  a koje potiču demokratsko, građansko
  i 
  društveno sudjelovanje
  građana
  te stvaraju mir i bogatu raznolikost
  europskog društva koje se temelji na
  zajedničkim vrijednostima,
  zajedničkoj povijesti
  te
  zajedničkom sjećanju
  i baštini
  . U članku 11. Ugovora o Europskoj uniji
  zahtijeva
  se da institucije
  održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s civilnim društvom te
  građanima i predstavničkim udrugama na odgovarajući način omogućuju da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3 a) | Komisija bi trebala osigurati redoviti otvoren i transparentan dijalog s korisnicima Programa i ostalim relevantnim dionicima uspostavom Skupine za civilni dijalog. Skupina za civilni dijalog trebala bi pridonijeti razmjeni iskustava i dobrih praksi te raspravi o razvoju politika u područjima i ciljevima obuhvaćenima Programom i povezanim područjima. Skupina za civilni dijalog treba se sastojati od organizacija koje su odabrane za primanje bespovratnih sredstava za poslovanje ili djelovanje u okviru Programa i drugih organizacija i dionika koji su izrazili interes za Program ili djeluju u tom području politike, ali ne primaju nužno potporu Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3 a)

Komisija bi trebala osigurati redoviti otvoren i transparentan dijalog s korisnicima Programa i ostalim relevantnim dionicima uspostavom Skupine za civilni dijalog. Skupina za civilni dijalog trebala bi pridonijeti razmjeni iskustava i dobrih praksi te raspravi o razvoju politika u područjima i ciljevima obuhvaćenima Programom i povezanim područjima. Skupina za civilni dijalog treba se sastojati od organizacija koje su odabrane za primanje bespovratnih sredstava za poslovanje ili djelovanje u okviru Programa i drugih organizacija i dionika koji su izrazili interes za Program ili djeluju u tom području politike, ali ne primaju nužno potporu Programa.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Programom
  Prava i vrijednosti („Program”) trebao
  bi se omogućiti razvoj sinergija radi rješavanja izazova koji su zajednički promicanju i zaštiti vrijednosti te radi postizanja konkretnih rezultata na terenu. To bi se trebalo postići nadovezivanjem na pozitivna iskustva stečena provedbom prethodnih programa. Time će se omogućiti potpuno iskorištavanje potencijala sinergija kako bi se pružila učinkovitija podrška obuhvaćenim područjima politike i kako bi se povećao njihov potencijal dopiranja do građana. Kako bi program bio djelotvoran, njime se mora obuhvatiti posebna narav različitih politika, njihovih različitih ciljnih skupina
  i
  posebnih potreba
  tih skupina
  s pomoću prilagođenih pristupa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Programom
  Prava i vrijednosti („Program”) trebao
  bi se omogućiti razvoj sinergija radi rješavanja izazova koji su zajednički promicanju i zaštiti vrijednosti te radi postizanja konkretnih rezultata na terenu. To bi se trebalo postići nadovezivanjem na pozitivna iskustva stečena provedbom prethodnih programa. Time će se omogućiti potpuno iskorištavanje potencijala sinergija kako bi se pružila učinkovitija podrška obuhvaćenim područjima politike i kako bi se povećao njihov potencijal dopiranja do građana. Kako bi program bio djelotvoran, njime se mora obuhvatiti posebna narav različitih politika, njihovih različitih ciljnih skupina
  i
  posebnih potreba
  tih skupina
  s pomoću prilagođenih pristupa.

| (4) | Programom bi se
  trebao
  omogućiti razvoj sinergija radi rješavanja izazova koji su zajednički promicanju i zaštiti vrijednosti
  sadržanih u Ugovorima
  te radi postizanja konkretnih rezultata na terenu. To bi se trebalo postići nadovezivanjem na pozitivna iskustva stečena provedbom prethodnih programa
  i daljnjim razvijanjem tih iskustava
  . Time će se omogućiti potpuno iskorištavanje potencijala sinergija kako bi se pružila učinkovitija podrška obuhvaćenim područjima politike i kako bi se povećao njihov potencijal dopiranja do građana. Kako bi Program bio djelotvoran, njime se mora obuhvatiti posebna narav različitih politika, njihovih različitih ciljnih skupina
  te
  posebnih potreba
  i mogućnosti sudjelovanja
  s pomoću prilagođenih
  i ciljanih
  pristupa
  , uključujući promicanje svih vrsta ravnopravnosti, pa tako i ravnopravnosti spolova
  . |
| --- | --- |

(4)

Programom bi se
  trebao
  omogućiti razvoj sinergija radi rješavanja izazova koji su zajednički promicanju i zaštiti vrijednosti
  sadržanih u Ugovorima
  te radi postizanja konkretnih rezultata na terenu. To bi se trebalo postići nadovezivanjem na pozitivna iskustva stečena provedbom prethodnih programa
  i daljnjim razvijanjem tih iskustava
  . Time će se omogućiti potpuno iskorištavanje potencijala sinergija kako bi se pružila učinkovitija podrška obuhvaćenim područjima politike i kako bi se povećao njihov potencijal dopiranja do građana. Kako bi Program bio djelotvoran, njime se mora obuhvatiti posebna narav različitih politika, njihovih različitih ciljnih skupina
  te
  posebnih potreba
  i mogućnosti sudjelovanja
  s pomoću prilagođenih
  i ciljanih
  pristupa
  , uključujući promicanje svih vrsta ravnopravnosti, pa tako i ravnopravnosti spolova
  .

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Potpuno poštovanje i promicanje vladavine prava i demokracije od temeljne je važnosti za izgradnju povjerenja građana u Uniju. Poštovanje vladavine prava unutar Unije preduvjet je za zaštitu temeljnih prava te za očuvanje svih prava i obveza utvrđenih u Ugovorima. Način na koji se vladavina prava provodi u državama članicama ima ključnu ulogu u osiguravanju uzajamnog povjerenja među državama članicama i njihovim pravnim sustavima. Program bi stoga trebao promicati i čuvati temeljna prava, demokraciju i vladavinu prava na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Potpuno poštovanje i promicanje vladavine prava i demokracije od temeljne je važnosti za izgradnju povjerenja građana u Uniju. Poštovanje vladavine prava unutar Unije preduvjet je za zaštitu temeljnih prava te za očuvanje svih prava i obveza utvrđenih u Ugovorima. Način na koji se vladavina prava provodi u državama članicama ima ključnu ulogu u osiguravanju uzajamnog povjerenja među državama članicama i njihovim pravnim sustavima. Program bi stoga trebao promicati i čuvati temeljna prava, demokraciju i vladavinu prava na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4b) | Vladavina prava, sadržava u članku 2. UEU-a kao jedna od vrijednosti Unije, obuhvaća načelo zakonitosti, koje podrazumijeva transparentan, odgovoran, demokratski i pluralistički proces provođenja prava, načelo pravne sigurnosti, načelo zabrane proizvoljnosti izvršne vlasti, načelo učinkovite sudske zaštite koju provode neovisni sudovi, uključujući zaštitu temeljnih prava te načelo diobe vlasti i jednakosti pred zakonom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4b)

Vladavina prava, sadržava u članku 2. UEU-a kao jedna od vrijednosti Unije, obuhvaća načelo zakonitosti, koje podrazumijeva transparentan, odgovoran, demokratski i pluralistički proces provođenja prava, načelo pravne sigurnosti, načelo zabrane proizvoljnosti izvršne vlasti, načelo učinkovite sudske zaštite koju provode neovisni sudovi, uključujući zaštitu temeljnih prava te načelo diobe vlasti i jednakosti pred zakonom.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Kako bi se Europska unija približila svojim građanima potreban je niz koordiniranih djelovanja. Okupljanje građana u projektima bratimljenja gradova ili mreža gradova i potpora organizacijama civilnog društva u područjima obuhvaćenima Programom pridonijet će povećanju uključenosti građana u društvo i 
  konačno
  njihovom
  uključivanju
  u 
  demokratski život
  Unije. Istodobno se podupiranjem aktivnosti kojima se promiče uzajamno razumijevanje, raznolikost,
  dijalog
  i poštovanje drugih potiče osjećaj
  zajedništva
  i europskog identiteta na temelju zajedničkog razumijevanja europskih vrijednosti te europske kulture, povijesti i baštine. Promicanje snažnijeg osjećaja pripadnosti Uniji i vrijednosti Unije osobito je važno među građanima najudaljenijih regija EU-a zbog njihove udaljenosti od kontinentalne Europe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Kako bi se Europska unija približila svojim građanima potreban je niz koordiniranih djelovanja. Okupljanje građana u projektima bratimljenja gradova ili mreža gradova i potpora organizacijama civilnog društva u područjima obuhvaćenima Programom pridonijet će povećanju uključenosti građana u društvo i 
  konačno
  njihovom
  uključivanju
  u 
  demokratski život
  Unije. Istodobno se podupiranjem aktivnosti kojima se promiče uzajamno razumijevanje, raznolikost,
  dijalog
  i poštovanje drugih potiče osjećaj
  zajedništva
  i europskog identiteta na temelju zajedničkog razumijevanja europskih vrijednosti te europske kulture, povijesti i baštine. Promicanje snažnijeg osjećaja pripadnosti Uniji i vrijednosti Unije osobito je važno među građanima najudaljenijih regija EU-a zbog njihove udaljenosti od kontinentalne Europe.

| (5) | Kako bi se Europska unija približila svojim građanima
  , kako bi se potaknulo demokratsko sudjelovanje i osnažilo građane da se koriste svojim pravima povezanima s europskim građanstvom,
  potreban je niz koordiniranih djelovanja
  kojima je cilj ostvariti uravnoteženu geografsku raspodjelu
  . Okupljanje građana u projektima bratimljenja gradova ili mreža gradova i potpora organizacijama civilnog društva
  na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini
  u područjima obuhvaćenima Programom pridonijet će povećanju uključenosti građana u društvo i
  , u konačnici,
  njihovom
  aktivnom sudjelovanju
  u 
  demokratskom životu Unije te oblikovanju političkog plana
  Unije. Istodobno se podupiranjem aktivnosti kojima se promiče uzajamno razumijevanje,
  međukulturni dijalog, kulturna i jezična
  raznolikost,
  pomirenje, socijalna uključenost
  i poštovanje drugih potiče osjećaj
  pripadanja Uniji
  i 
  zajedničkog građanstva u okviru
  europskog identiteta, na temelju zajedničkog razumijevanja europskih vrijednosti te europske kulture, povijesti i baštine. Promicanje snažnijeg osjećaja pripadnosti Uniji i vrijednosti Unije osobito je važno među građanima najudaljenijih regija EU-a zbog njihove udaljenosti od kontinentalne Europe. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se Europska unija približila svojim građanima
  , kako bi se potaknulo demokratsko sudjelovanje i osnažilo građane da se koriste svojim pravima povezanima s europskim građanstvom,
  potreban je niz koordiniranih djelovanja
  kojima je cilj ostvariti uravnoteženu geografsku raspodjelu
  . Okupljanje građana u projektima bratimljenja gradova ili mreža gradova i potpora organizacijama civilnog društva
  na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini
  u područjima obuhvaćenima Programom pridonijet će povećanju uključenosti građana u društvo i
  , u konačnici,
  njihovom
  aktivnom sudjelovanju
  u 
  demokratskom životu Unije te oblikovanju političkog plana
  Unije. Istodobno se podupiranjem aktivnosti kojima se promiče uzajamno razumijevanje,
  međukulturni dijalog, kulturna i jezična
  raznolikost,
  pomirenje, socijalna uključenost
  i poštovanje drugih potiče osjećaj
  pripadanja Uniji
  i 
  zajedničkog građanstva u okviru
  europskog identiteta, na temelju zajedničkog razumijevanja europskih vrijednosti te europske kulture, povijesti i baštine. Promicanje snažnijeg osjećaja pripadnosti Uniji i vrijednosti Unije osobito je važno među građanima najudaljenijih regija EU-a zbog njihove udaljenosti od kontinentalne Europe.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Sve veća pluralnost i globalna kretanja migranata povećavaju važnost međukulturnog i međuvjerskog dijaloga u našim društvima. Programom bi trebalo u cijelosti podupirati međukulturni i međuvjerski dijalog kao dio socijalne usklađenosti u Europi i ključni element u poticanju socijalne uključenosti i kohezije. Iako bi međuvjerski dijalog mogao pomoći istaknuti pozitivan doprinos vjere socijalnoj koheziji, religijska nepismenost mogla bi dovesti do zlouporabe vjerskog osjećaja među stanovništvom. Stoga bi se Programom trebali podupirati projekti i inicijative za razvoj religijske pismenosti, poticanje međuvjerskog dijaloga i uzajamno razumijevanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Sve veća pluralnost i globalna kretanja migranata povećavaju važnost međukulturnog i međuvjerskog dijaloga u našim društvima. Programom bi trebalo u cijelosti podupirati međukulturni i međuvjerski dijalog kao dio socijalne usklađenosti u Europi i ključni element u poticanju socijalne uključenosti i kohezije. Iako bi međuvjerski dijalog mogao pomoći istaknuti pozitivan doprinos vjere socijalnoj koheziji, religijska nepismenost mogla bi dovesti do zlouporabe vjerskog osjećaja među stanovništvom. Stoga bi se Programom trebali podupirati projekti i inicijative za razvoj religijske pismenosti, poticanje međuvjerskog dijaloga i uzajamno razumijevanje.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Aktivnosti sjećanja
  i
  kritičko
  promišljanje
  o europskom povijesnom pamćenju nužni su za upoznavanje građana
  sa
  zajedničkom prošlošću, koja je temelj zajedničke budućnosti
  , moralne svrhe i zajedničkih vrijednosti
  . U obzir bi se trebala uzeti i važnost povijesnih,
  kulturalnih
  i međukulturalnih aspekata, kao i veze između sjećanja i stvaranja europskog identiteta i osjećaja zajedništva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Aktivnosti sjećanja
  i
  kritičko
  promišljanje
  o europskom povijesnom pamćenju nužni su za upoznavanje građana
  sa
  zajedničkom prošlošću, koja je temelj zajedničke budućnosti
  , moralne svrhe i zajedničkih vrijednosti
  . U obzir bi se trebala uzeti i važnost povijesnih,
  kulturalnih
  i međukulturalnih aspekata, kao i veze između sjećanja i stvaranja europskog identiteta i osjećaja zajedništva.

| (6) | Aktivnosti sjećanja
  te
  kritičko
  i kreativno razmišljanje
  o europskom povijesnom pamćenju nužni su za upoznavanje građana
  , a posebno mladih, s njihovom
  zajedničkom prošlošću, koja je temelj zajedničke budućnosti. U obzir bi se trebala uzeti i važnost povijesnih,
  socijalnih, kulturnih
  i međukulturalnih aspekata, kao i 
  tolerancija i dijalog u cilju promicanja zajedničke osnove utemeljene na zajedničkim vrijednostima, solidarnosti, raznolikosti i miru, te
  veze između sjećanja i stvaranja europskog identiteta i osjećaja zajedništva. |
| --- | --- |

(6)

Aktivnosti sjećanja
  te
  kritičko
  i kreativno razmišljanje
  o europskom povijesnom pamćenju nužni su za upoznavanje građana
  , a posebno mladih, s njihovom
  zajedničkom prošlošću, koja je temelj zajedničke budućnosti. U obzir bi se trebala uzeti i važnost povijesnih,
  socijalnih, kulturnih
  i međukulturalnih aspekata, kao i 
  tolerancija i dijalog u cilju promicanja zajedničke osnove utemeljene na zajedničkim vrijednostima, solidarnosti, raznolikosti i miru, te
  veze između sjećanja i stvaranja europskog identiteta i osjećaja zajedništva.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Isto tako, građani bi trebali bolje poznavati svoja prava
  koja proizlaze iz građanstva Unije i 
  trebali
  bi se osjećati ugodno dok borave, studiraju, rade i volontiraju u drugoj državi članici te bi trebali osjećati da mogu uživati u svim tim pravima i ostvariti ih, kao i imati povjerenje u jednak pristup, u potpuno ostvarivanje i zaštitu svojih prava bez ikakve diskriminacije i bez obzira na to gdje se u Uniji nalaze. Civilno je društvo potrebno
  podupirati
  u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Isto tako, građani bi trebali bolje poznavati svoja prava
  koja proizlaze iz građanstva Unije i 
  trebali
  bi se osjećati ugodno dok borave, studiraju, rade i volontiraju u drugoj državi članici te bi trebali osjećati da mogu uživati u svim tim pravima i ostvariti ih, kao i imati povjerenje u jednak pristup, u potpuno ostvarivanje i zaštitu svojih prava bez ikakve diskriminacije i bez obzira na to gdje se u Uniji nalaze. Civilno je društvo potrebno
  podupirati
  u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije.

| (7) | Građani Unije nisu dovoljno upoznati sa svojim pravima
  koja proizlaze iz građanstva Unije
  , kao što je pravo glasovanja na europskim
  i 
  lokalnim izborima ili pravo na konzularnu zaštitu od veleposlanstava drugih država članica. Građane bi trebalo bolje upoznati s tim pravima te
  bi se
  trebali
  osjećati ugodno dok borave, studiraju, rade i volontiraju u drugoj državi članici te bi trebali osjećati da mogu uživati u svim tim pravima i ostvariti ih, kao i imati povjerenje u jednak pristup, u potpuno ostvarivanje i zaštitu svojih prava bez ikakve diskriminacije i bez obzira na to gdje se u Uniji nalaze. Civilno je društvo potrebno
  ojačati na svim razinama
  u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

(7)

Građani Unije nisu dovoljno upoznati sa svojim pravima
  koja proizlaze iz građanstva Unije
  , kao što je pravo glasovanja na europskim
  i 
  lokalnim izborima ili pravo na konzularnu zaštitu od veleposlanstava drugih država članica. Građane bi trebalo bolje upoznati s tim pravima te
  bi se
  trebali
  osjećati ugodno dok borave, studiraju, rade i volontiraju u drugoj državi članici te bi trebali osjećati da mogu uživati u svim tim pravima i ostvariti ih, kao i imati povjerenje u jednak pristup, u potpuno ostvarivanje i zaštitu svojih prava bez ikakve diskriminacije i bez obzira na to gdje se u Uniji nalaze. Civilno je društvo potrebno
  ojačati na svim razinama
  u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. travnja 2009. o europskoj savjesti i totalitarizmu i Zaključci Vijeća od 9. – 10. lipnja 2011. o sjećanju na zločine totalitarnih režima u Europi ističu važnost očuvanja sjećanja na prošlost kao načina izgradnje zajedničke budućnosti te ističu vrijednost uloge Unije u olakšavanju, dijeljenju i poticanju kolektivnog sjećanja na te zločine kako bi se udahnuo novi život u zajednički pluralistički i demokratski europski identitet. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. travnja 2009. o europskoj savjesti i totalitarizmu i Zaključci Vijeća od 9. – 10. lipnja 2011. o sjećanju na zločine totalitarnih režima u Europi ističu važnost očuvanja sjećanja na prošlost kao načina izgradnje zajedničke budućnosti te ističu vrijednost uloge Unije u olakšavanju, dijeljenju i poticanju kolektivnog sjećanja na te zločine kako bi se udahnuo novi život u zajednički pluralistički i demokratski europski identitet.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Jednakost žena i muškaraca
  predstavlja temeljnu vrijednost i cilj Europske unije.
  Diskriminacijom
  žena i nejednakim postupanjem prema ženama
  krše se
  njihova temeljna prava i sprečava njihovo potpuno političko, socijalno i gospodarsko sudjelovanje u društvu. Usto, zbog strukturnih i kulturnih prepreka onemogućava se stvarna rodna ravnopravnost. Promicanje
  rodne
  ravnopravnosti u svim aktivnostima Unije stoga je ključno djelovanje Unije i pokretač gospodarskog rasta te bi se trebalo podržati Programom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Jednakost žena i muškaraca
  predstavlja temeljnu vrijednost i cilj Europske unije.
  Diskriminacijom
  žena i nejednakim postupanjem prema ženama
  krše se
  njihova temeljna prava i sprečava njihovo potpuno političko, socijalno i gospodarsko sudjelovanje u društvu. Usto, zbog strukturnih i kulturnih prepreka onemogućava se stvarna rodna ravnopravnost. Promicanje
  rodne
  ravnopravnosti u svim aktivnostima Unije stoga je ključno djelovanje Unije i pokretač gospodarskog rasta te bi se trebalo podržati Programom.

| (8) | Rodna ravnopravnost
  predstavlja temeljnu vrijednost i cilj Europske unije.
  Na temelju članka 8. ove Uredbe zadaća je Unije ukloniti nejednakosti i promicati ravnopravnost između žena i muškaraca u svim njezinim aktivnostima. Unatoč tome, ukupni je napredak u pogledu ravnopravnosti spolova spor, što se odražava u indeksu ravnopravnosti spolova za 2017. godinu, koji je objavio Europski institut za ravnopravnost spolova. Često se tihom i skrivenom diskriminacijom žena te
  nejednakim postupanjem prema ženama
  i djevojčicama kao i različitim oblicima nasilja nad ženama krše
  njihova temeljna prava i sprečava njihovo potpuno političko, socijalno i gospodarsko sudjelovanje u društvu. Usto, zbog
  političkih,
  strukturnih i kulturnih prepreka onemogućava se stvarna rodna ravnopravnost. Promicanje ravnopravnosti
  spolova
  u svim aktivnostima Unije
  , što podrazumijeva i potporu rodno osviještenoj politici i ciljevima suzbijanja diskriminacije, te aktivnom borbom protiv stereotipova i tihe diskriminacije
  stoga je ključno djelovanje Unije i pokretač gospodarskog rasta te bi se trebalo podržati Programom. |
| --- | --- |

(8)

Rodna ravnopravnost
  predstavlja temeljnu vrijednost i cilj Europske unije.
  Na temelju članka 8. ove Uredbe zadaća je Unije ukloniti nejednakosti i promicati ravnopravnost između žena i muškaraca u svim njezinim aktivnostima. Unatoč tome, ukupni je napredak u pogledu ravnopravnosti spolova spor, što se odražava u indeksu ravnopravnosti spolova za 2017. godinu, koji je objavio Europski institut za ravnopravnost spolova. Često se tihom i skrivenom diskriminacijom žena te
  nejednakim postupanjem prema ženama
  i djevojčicama kao i različitim oblicima nasilja nad ženama krše
  njihova temeljna prava i sprečava njihovo potpuno političko, socijalno i gospodarsko sudjelovanje u društvu. Usto, zbog
  političkih,
  strukturnih i kulturnih prepreka onemogućava se stvarna rodna ravnopravnost. Promicanje ravnopravnosti
  spolova
  u svim aktivnostima Unije
  , što podrazumijeva i potporu rodno osviještenoj politici i ciljevima suzbijanja diskriminacije, te aktivnom borbom protiv stereotipova i tihe diskriminacije
  stoga je ključno djelovanje Unije i pokretač gospodarskog rasta te bi se trebalo podržati Programom.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Rodno
  uvjetovanim nasiljem
  i 
  nasiljem
  nad djecom i 
  mladima teško se krše temeljna
  prava. Nasilje je prisutno diljem Unije, u svim društvenim i gospodarskim kontekstima, te ima ozbiljne posljedice na fizičko i duševno zdravlje žrtava, kao i na cjelokupno društvo.
  Nasilju
  su
  posebno izloženi mladi
  ,
  djeca
  i 
  žene
  ,
  ponajprije u bliskim odnosima
  . Potrebno je poduzeti mjere u svrhu promicanja prava djece i doprinosa zaštiti djece od ozljeda i nasilja koji su opasnost za njihovo fizičko i duševno zdravlje i kojima se krše njihova prava na razvoj, zaštitu i dostojanstvo. Borba protiv svih oblika nasilja, promicanje prevencije te zaštita i podupiranje žrtava prioriteti su Unije kojima se pojedincima pomaže u ostvarivanju njihovih temeljnih prava i pridonosi jednakosti žena i muškaraca. Ti bi se prioriteti trebali podržati Programom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Rodno
  uvjetovanim nasiljem
  i 
  nasiljem
  nad djecom i 
  mladima teško se krše temeljna
  prava. Nasilje je prisutno diljem Unije, u svim društvenim i gospodarskim kontekstima, te ima ozbiljne posljedice na fizičko i duševno zdravlje žrtava, kao i na cjelokupno društvo.
  Nasilju
  su
  posebno izloženi mladi
  ,
  djeca
  i 
  žene
  ,
  ponajprije u bliskim odnosima
  . Potrebno je poduzeti mjere u svrhu promicanja prava djece i doprinosa zaštiti djece od ozljeda i nasilja koji su opasnost za njihovo fizičko i duševno zdravlje i kojima se krše njihova prava na razvoj, zaštitu i dostojanstvo. Borba protiv svih oblika nasilja, promicanje prevencije te zaštita i podupiranje žrtava prioriteti su Unije kojima se pojedincima pomaže u ostvarivanju njihovih temeljnih prava i pridonosi jednakosti žena i muškaraca. Ti bi se prioriteti trebali podržati Programom.

| (9) | Rodno
  uvjetovano nasilje
  i 
  nasilje
  nad djecom
  , mladima
  i 
  starijim osobama, osobama s invaliditetom, izbjeglicama i migrantima te pripadnicima različitih manjinskih skupina, kao što su pripadnici etničkih manjinskih skupina i pripadnici zajednice LGBTQI, predstavljaju teško kršenje temeljnih
  prava. Nasilje je prisutno diljem Unije, u svim društvenim i gospodarskim kontekstima, te ima ozbiljne posljedice na fizičko i duševno zdravlje žrtava, kao i na cjelokupno društvo.
  Za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja potrebni
  su
  višedimenzionalni pristup koji obuhvaća pravne, obrazovne i zdravstvene aspekte, uključujući spolna reproduktivna prava
  ,
  gospodarske
  i 
  druge društvene aspekte
  ,
  kao što su potpora organizacijama za prava žena, pružanje savjeta i pomoći te projekti kojima se nastoji ostvariti društvo s većom ravnopravnosti spolova. Postoji potreba za aktivnim rješavanjem problema štetnih stereotipova i normi od rane dobi kao i svih oblika govora mržnje i nasilja na internetu
  . Potrebno je poduzeti mjere u svrhu promicanja prava djece i doprinosa zaštiti djece od ozljeda i nasilja koji su opasnost za njihovo fizičko i duševno zdravlje i kojima se krše njihova prava na razvoj, zaštitu i dostojanstvo.
  Konvencijom Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) „nasilje nad ženama” definira se kao „sva djela rodno utemeljenog nasilja koja imaju za posljedicu ili će vjerojatno imati za posljedicu tjelesnu, seksualnu, psihičku ili ekonomsku štetu ili patnju žena, uključujući prijetnje takvim djelima, prisilu ili namjerno oduzimanje slobode, bilo da se pojavljuju u javnom ili privatnom životu;”.
  Borba protiv svih oblika nasilja, promicanje prevencije te zaštita i podupiranje žrtava prioriteti su Unije kojima se pojedincima pomaže u ostvarivanju njihovih temeljnih prava i pridonosi jednakosti žena i muškaraca. Ti bi se prioriteti trebali podržati Programom.
  Sprečavanje i potpora zaštiti prava žrtava trebali bi biti oblikovani u suradnji s ciljnom skupinom te treba osigurati da se pritom zadovoljavaju posebne potrebe višestruko ranjivih osoba. |
| --- | --- |

(9)

Rodno
  uvjetovano nasilje
  i 
  nasilje
  nad djecom
  , mladima
  i 
  starijim osobama, osobama s invaliditetom, izbjeglicama i migrantima te pripadnicima različitih manjinskih skupina, kao što su pripadnici etničkih manjinskih skupina i pripadnici zajednice LGBTQI, predstavljaju teško kršenje temeljnih
  prava. Nasilje je prisutno diljem Unije, u svim društvenim i gospodarskim kontekstima, te ima ozbiljne posljedice na fizičko i duševno zdravlje žrtava, kao i na cjelokupno društvo.
  Za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja potrebni
  su
  višedimenzionalni pristup koji obuhvaća pravne, obrazovne i zdravstvene aspekte, uključujući spolna reproduktivna prava
  ,
  gospodarske
  i 
  druge društvene aspekte
  ,
  kao što su potpora organizacijama za prava žena, pružanje savjeta i pomoći te projekti kojima se nastoji ostvariti društvo s većom ravnopravnosti spolova. Postoji potreba za aktivnim rješavanjem problema štetnih stereotipova i normi od rane dobi kao i svih oblika govora mržnje i nasilja na internetu
  . Potrebno je poduzeti mjere u svrhu promicanja prava djece i doprinosa zaštiti djece od ozljeda i nasilja koji su opasnost za njihovo fizičko i duševno zdravlje i kojima se krše njihova prava na razvoj, zaštitu i dostojanstvo.
  Konvencijom Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) „nasilje nad ženama” definira se kao „sva djela rodno utemeljenog nasilja koja imaju za posljedicu ili će vjerojatno imati za posljedicu tjelesnu, seksualnu, psihičku ili ekonomsku štetu ili patnju žena, uključujući prijetnje takvim djelima, prisilu ili namjerno oduzimanje slobode, bilo da se pojavljuju u javnom ili privatnom životu;”.
  Borba protiv svih oblika nasilja, promicanje prevencije te zaštita i podupiranje žrtava prioriteti su Unije kojima se pojedincima pomaže u ostvarivanju njihovih temeljnih prava i pridonosi jednakosti žena i muškaraca. Ti bi se prioriteti trebali podržati Programom.
  Sprečavanje i potpora zaštiti prava žrtava trebali bi biti oblikovani u suradnji s ciljnom skupinom te treba osigurati da se pritom zadovoljavaju posebne potrebe višestruko ranjivih osoba.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Žene bez osobnih dokumenata posebno su izložene nasilju i seksualnom zlostavljanju i nemaju pristup potpori. Od ključne je važnosti provoditi pristup usmjeren na žrtve i ponuditi odgovarajuće usluge za pružanje pomoći svim ženama u Uniji, bez obzira na njihov boravišni status. Potreba za rodno osviještenom perspektivom u postupcima azila vrlo je važna za višedimenzionalni rad i može pridonijeti povećanju rodne ravnopravnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Žene bez osobnih dokumenata posebno su izložene nasilju i seksualnom zlostavljanju i nemaju pristup potpori. Od ključne je važnosti provoditi pristup usmjeren na žrtve i ponuditi odgovarajuće usluge za pružanje pomoći svim ženama u Uniji, bez obzira na njihov boravišni status. Potreba za rodno osviještenom perspektivom u postupcima azila vrlo je važna za višedimenzionalni rad i može pridonijeti povećanju rodne ravnopravnosti.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Radi sprečavanja i borbe protiv svih oblika nasilja i radi zaštite žrtava potrebni su snažna politička volja i usklađeno djelovanje na temelju metoda i rezultata prethodnih programa Daphne, programa o pravima, jednakosti i građanstvu i programa Pravosuđe. Posebno je financiranje u okviru programa Daphne za potporu žrtvama nasilja i borbu protiv nasilja nad ženama, djecom i mladima bilo izuzetno uspješno od njegova pokretanja 1997. u pogledu popularnosti koju uživa među zainteresiranih stranama (tijelima javne vlasti, akademskim institucijama i nevladinim organizacijama) i u pogledu učinkovitosti financiranih projekata. Sredstvima iz programa Daphne financirani su projekti podizanja razine osviještenosti, pružanja usluga potpore žrtvama i podupiranja aktivnosti nevladinih organizacija koje rade na terenu. Program Daphne bavio se svim oblicima nasilja poput nasilja u obitelji, seksualnog nasilja, trgovanja ljudima, kao i novim oblicima nasilja poput kibernasilja. Stoga je važno nastaviti sa svim tim aktivnostima i osigurati da su u provedbi Programa u obzir uzeti ti rezultati i stečena iskustva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Radi sprečavanja i borbe protiv svih oblika nasilja i radi zaštite žrtava potrebni su snažna politička volja i usklađeno djelovanje na temelju metoda i rezultata prethodnih programa Daphne, programa o pravima, jednakosti i građanstvu i programa Pravosuđe. Posebno je financiranje u okviru programa Daphne za potporu žrtvama nasilja i borbu protiv nasilja nad ženama, djecom i mladima bilo izuzetno uspješno od njegova pokretanja 1997. u pogledu popularnosti koju uživa među zainteresiranih stranama (tijelima javne vlasti, akademskim institucijama i nevladinim organizacijama) i u pogledu učinkovitosti financiranih projekata. Sredstvima iz programa Daphne financirani su projekti podizanja razine osviještenosti, pružanja usluga potpore žrtvama i podupiranja aktivnosti nevladinih organizacija koje rade na terenu. Program Daphne bavio se svim oblicima nasilja poput nasilja u obitelji, seksualnog nasilja, trgovanja ljudima, kao i novim oblicima nasilja poput kibernasilja. Stoga je važno nastaviti sa svim tim aktivnostima i osigurati da su u provedbi Programa u obzir uzeti ti rezultati i stečena iskustva.

| (10) | Radi sprečavanja i borbe protiv svih oblika nasilja i radi zaštite žrtava potrebni su snažna politička volja i usklađeno djelovanje na temelju metoda i rezultata prethodnih programa Daphne, programa o pravima, jednakosti i građanstvu i programa Pravosuđe. Posebno je financiranje u okviru programa Daphne za potporu žrtvama nasilja i borbu protiv nasilja nad ženama, djecom i mladima bilo izuzetno uspješno od njegova pokretanja 1997. u pogledu popularnosti koju uživa među zainteresiranih stranama (tijelima javne vlasti, akademskim institucijama i nevladinim organizacijama) i u pogledu učinkovitosti financiranih projekata. Sredstvima iz programa Daphne financirani su projekti podizanja razine osviještenosti, pružanja usluga potpore žrtvama i podupiranja aktivnosti nevladinih organizacija koje rade na terenu. Program Daphne bavio se svim oblicima nasilja poput nasilja u obitelji, seksualnog nasilja, trgovanja ljudima,
  uhođenja i tradicionalnim štetnim postupcima kao što je genitalno sakaćenje žena,
  kao i novim oblicima nasilja poput kibernasilja
  i uznemiravanja na internetu
  . Stoga je važno nastaviti sa svim tim aktivnostima
  uz dodjelu zasebnih proračunskih sredstava za program Daphne
  i osigurati da su u provedbi Programa u obzir uzeti ti rezultati i stečena iskustva. |
| --- | --- |

(10)

Radi sprečavanja i borbe protiv svih oblika nasilja i radi zaštite žrtava potrebni su snažna politička volja i usklađeno djelovanje na temelju metoda i rezultata prethodnih programa Daphne, programa o pravima, jednakosti i građanstvu i programa Pravosuđe. Posebno je financiranje u okviru programa Daphne za potporu žrtvama nasilja i borbu protiv nasilja nad ženama, djecom i mladima bilo izuzetno uspješno od njegova pokretanja 1997. u pogledu popularnosti koju uživa među zainteresiranih stranama (tijelima javne vlasti, akademskim institucijama i nevladinim organizacijama) i u pogledu učinkovitosti financiranih projekata. Sredstvima iz programa Daphne financirani su projekti podizanja razine osviještenosti, pružanja usluga potpore žrtvama i podupiranja aktivnosti nevladinih organizacija koje rade na terenu. Program Daphne bavio se svim oblicima nasilja poput nasilja u obitelji, seksualnog nasilja, trgovanja ljudima,
  uhođenja i tradicionalnim štetnim postupcima kao što je genitalno sakaćenje žena,
  kao i novim oblicima nasilja poput kibernasilja
  i uznemiravanja na internetu
  . Stoga je važno nastaviti sa svim tim aktivnostima
  uz dodjelu zasebnih proračunskih sredstava za program Daphne
  i osigurati da su u provedbi Programa u obzir uzeti ti rezultati i stečena iskustva.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Nediskriminacija je temeljno načelo Unije. Člankom 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije predviđena je borba protiv diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invalidnosti, dobi ili spolne orijentacije. Nediskriminacija je utvrđena i u članku 21. Povelje. Potrebno je uzeti u obzir posebne značajke različitih oblika diskriminacije te usporedno s time razviti odgovarajuće mjere za sprečavanje i borbu protiv diskriminacije na temelju jedne osnove ili više njih. Programom bi se trebale podupirati mjere za sprečavanje i borbu protiv diskriminacije, rasizma, ksenofobije, antisemitizma, mržnje prema muslimanima i drugih oblika netolerancije. U tom je kontekstu posebnu pažnju potrebno posvetiti i sprečavanju te borbi protiv svih oblika nasilja, mržnje, segregacije i stigmatizacije, kao i borbi protiv vršnjačkog nasilja, uznemiravanja i netolerantnog ponašanja. Program bi se trebao provoditi zajedno s ostalim aktivnostima Unije koje imaju iste ciljeve, posebno s onima navedenima u Komunikaciji Komisije od 5. travnja 2011. pod nazivom „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. (10)” i Preporuci Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (11). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Nediskriminacija je temeljno načelo Unije. Člankom 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije predviđena je borba protiv diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invalidnosti, dobi ili spolne orijentacije. Nediskriminacija je utvrđena i u članku 21. Povelje. Potrebno je uzeti u obzir posebne značajke različitih oblika diskriminacije te usporedno s time razviti odgovarajuće mjere za sprečavanje i borbu protiv diskriminacije na temelju jedne osnove ili više njih. Programom bi se trebale podupirati mjere za sprečavanje i borbu protiv diskriminacije, rasizma, ksenofobije, antisemitizma, mržnje prema muslimanima i drugih oblika netolerancije. U tom je kontekstu posebnu pažnju potrebno posvetiti i sprečavanju te borbi protiv svih oblika nasilja, mržnje, segregacije i stigmatizacije, kao i borbi protiv vršnjačkog nasilja, uznemiravanja i netolerantnog ponašanja. Program bi se trebao provoditi zajedno s ostalim aktivnostima Unije koje imaju iste ciljeve, posebno s onima navedenima u Komunikaciji Komisije od 5. travnja 2011. pod nazivom „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. (10)” i Preporuci Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (11).

| (11) | Nediskriminacija je temeljno načelo Unije. Člankom 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije predviđena je borba protiv diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invalidnosti, dobi ili spolne orijentacije. Nediskriminacija je utvrđena i u članku 21. Povelje. Potrebno je uzeti u obzir posebne značajke različitih oblika diskriminacije
  , uključujući izravnu, neizravnu i strukturnu diskriminaciju,
  te usporedno s time razviti odgovarajuće mjere za sprečavanje i borbu protiv diskriminacije na temelju jedne osnove ili više njih. Programom bi se trebale podupirati mjere za sprečavanje i borbu protiv diskriminacije, rasizma, ksenofobije,
  afrofobije,
  antisemitizma,
  anticiganizma,
  mržnje prema muslimanima
  , homofobije
  i drugih oblika netolerancije
  na internetu i izvan njega, vodeći pritom računa o višestrukim razinama diskriminacije s kojima se susreću žene
  . U tom je kontekstu posebnu pažnju potrebno posvetiti i sprečavanju te borbi protiv svih oblika nasilja, mržnje, segregacije i stigmatizacije, kao i borbi protiv vršnjačkog nasilja, uznemiravanja i netolerantnog ponašanja. Program bi se trebao provoditi zajedno s ostalim aktivnostima Unije koje imaju iste ciljeve, posebno s onima navedenima u Komunikaciji Komisije od 5. travnja 2011. pod nazivom „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. (10)” i Preporuci Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (11). |
| --- | --- |

(11)

Nediskriminacija je temeljno načelo Unije. Člankom 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije predviđena je borba protiv diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invalidnosti, dobi ili spolne orijentacije. Nediskriminacija je utvrđena i u članku 21. Povelje. Potrebno je uzeti u obzir posebne značajke različitih oblika diskriminacije
  , uključujući izravnu, neizravnu i strukturnu diskriminaciju,
  te usporedno s time razviti odgovarajuće mjere za sprečavanje i borbu protiv diskriminacije na temelju jedne osnove ili više njih. Programom bi se trebale podupirati mjere za sprečavanje i borbu protiv diskriminacije, rasizma, ksenofobije,
  afrofobije,
  antisemitizma,
  anticiganizma,
  mržnje prema muslimanima
  , homofobije
  i drugih oblika netolerancije
  na internetu i izvan njega, vodeći pritom računa o višestrukim razinama diskriminacije s kojima se susreću žene
  . U tom je kontekstu posebnu pažnju potrebno posvetiti i sprečavanju te borbi protiv svih oblika nasilja, mržnje, segregacije i stigmatizacije, kao i borbi protiv vršnjačkog nasilja, uznemiravanja i netolerantnog ponašanja. Program bi se trebao provoditi zajedno s ostalim aktivnostima Unije koje imaju iste ciljeve, posebno s onima navedenima u Komunikaciji Komisije od 5. travnja 2011. pod nazivom „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. (10)” i Preporuci Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (11).

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Kad je riječ o osobama s invaliditetom, prepreke koje proizlaze iz stajališta njihove okoline te prepreke koje postoje u okolišu, kao i nemogućnost pristupa onemogućuju njihovo puno i djelotvorno sudjelovanje u društvu na izjednačenoj osnovi s drugima. Osobe s invaliditetom među ostalim nailaze na prepreke pristupu tržištu rada, uključivom i kvalitetnom obrazovanju, izbjegavanju siromaštva i socijalne isključenosti, pristupu kulturnim inicijativama i medijima ili ostvarivanju svojih političkih prava. Kao stranka Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) Unija i njezine države članice obvezale su se promicati, štititi te osigurati puno i ravnopravno uživanje svih ljudskih prava i temeljnih sloboda svim osobama s invaliditetom. Odredbe UNCRPD-a postale su sastavni dio pravnog poretka Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Kad je riječ o osobama s invaliditetom, prepreke koje proizlaze iz stajališta njihove okoline te prepreke koje postoje u okolišu, kao i nemogućnost pristupa onemogućuju njihovo puno i djelotvorno sudjelovanje u društvu na izjednačenoj osnovi s drugima. Osobe s invaliditetom među ostalim nailaze na prepreke pristupu tržištu rada, uključivom i kvalitetnom obrazovanju, izbjegavanju siromaštva i socijalne isključenosti, pristupu kulturnim inicijativama i medijima ili ostvarivanju svojih političkih prava. Kao stranka Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) Unija i njezine države članice obvezale su se promicati, štititi te osigurati puno i ravnopravno uživanje svih ljudskih prava i temeljnih sloboda svim osobama s invaliditetom. Odredbe UNCRPD-a postale su sastavni dio pravnog poretka Unije.

| (12) | Kad je riječ o osobama s invaliditetom, prepreke koje proizlaze iz stajališta njihove okoline te prepreke koje postoje u okolišu, kao i nemogućnost pristupa onemogućuju njihovo puno i djelotvorno sudjelovanje u društvu na izjednačenoj osnovi s drugima. Osobe s invaliditetom
  , uključujući osobe koje imaju dugotrajna tjelesna, mentalna, intelektualna ili osjetilna oštećenja,
  među ostalim nailaze na prepreke pristupu tržištu rada, uključivom i kvalitetnom obrazovanju, izbjegavanju siromaštva i socijalne isključenosti, pristupu kulturnim inicijativama i medijima ili ostvarivanju svojih političkih prava. Kao stranka Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) Unija i njezine države članice obvezale su se promicati, štititi te osigurati puno i ravnopravno uživanje svih ljudskih prava i temeljnih sloboda svim osobama s invaliditetom. Odredbe UNCRPD-a
  , čija je provedba obavezna,
  postale su sastavni dio pravnog poretka Unije.
  U tom bi smislu u okviru Programa trebalo financirati i posebnu pozornost posvetiti aktivnosti podizanja razine osviještenosti o izazovima s kojima se osobe s invaliditetom suočavaju dok ostvaruju svoja prava kao ravnopravni građani i u potpunosti sudjeluju u društvu. |
| --- | --- |

(12)

Kad je riječ o osobama s invaliditetom, prepreke koje proizlaze iz stajališta njihove okoline te prepreke koje postoje u okolišu, kao i nemogućnost pristupa onemogućuju njihovo puno i djelotvorno sudjelovanje u društvu na izjednačenoj osnovi s drugima. Osobe s invaliditetom
  , uključujući osobe koje imaju dugotrajna tjelesna, mentalna, intelektualna ili osjetilna oštećenja,
  među ostalim nailaze na prepreke pristupu tržištu rada, uključivom i kvalitetnom obrazovanju, izbjegavanju siromaštva i socijalne isključenosti, pristupu kulturnim inicijativama i medijima ili ostvarivanju svojih političkih prava. Kao stranka Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) Unija i njezine države članice obvezale su se promicati, štititi te osigurati puno i ravnopravno uživanje svih ljudskih prava i temeljnih sloboda svim osobama s invaliditetom. Odredbe UNCRPD-a
  , čija je provedba obavezna,
  postale su sastavni dio pravnog poretka Unije.
  U tom bi smislu u okviru Programa trebalo financirati i posebnu pozornost posvetiti aktivnosti podizanja razine osviještenosti o izazovima s kojima se osobe s invaliditetom suočavaju dok ostvaruju svoja prava kao ravnopravni građani i u potpunosti sudjeluju u društvu.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Pravo svakoga na poštovanje njegova privatnog i obiteljskog života, doma i komuniciranja (pravo na privatnost) temeljno je pravo sadržano u članku 7. Povelje o temeljnim pravima. Zaštita osobnih podataka temeljno je pravo sadržano u članku 8. Povelje o temeljnim pravima i članku 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Poštovanje pravila o zaštiti osobnih podataka podliježe kontroli neovisnih nadzornih tijela. Pravnim okvirom Unije, posebno Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (13) propisuju se odredbe kako bi se osigurala djelotvorna zaštita prava na zaštitu osobnih podataka. Tim je pravnim instrumentima nacionalnim tijelima za nadzor zaštite podataka povjerena zadaća osvješćivanja javnosti i razumijevanja rizika, pravila, zaštitnih mjera i prava u vezi s obradom osobnih podataka. Unija bi trebala moći provoditi aktivnosti podizanja svijesti, studije i druge relevantne aktivnosti s obzirom na značaj prava na zaštitu osobnih podataka u vrijeme brzog tehnološkog razvoja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Pravo svakoga na poštovanje njegova privatnog i obiteljskog života, doma i komuniciranja (pravo na privatnost) temeljno je pravo sadržano u članku 7. Povelje o temeljnim pravima. Zaštita osobnih podataka temeljno je pravo sadržano u članku 8. Povelje o temeljnim pravima i članku 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Poštovanje pravila o zaštiti osobnih podataka podliježe kontroli neovisnih nadzornih tijela. Pravnim okvirom Unije, posebno Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (13) propisuju se odredbe kako bi se osigurala djelotvorna zaštita prava na zaštitu osobnih podataka. Tim je pravnim instrumentima nacionalnim tijelima za nadzor zaštite podataka povjerena zadaća osvješćivanja javnosti i razumijevanja rizika, pravila, zaštitnih mjera i prava u vezi s obradom osobnih podataka. Unija bi trebala moći provoditi aktivnosti podizanja svijesti, studije i druge relevantne aktivnosti s obzirom na značaj prava na zaštitu osobnih podataka u vrijeme brzog tehnološkog razvoja.

| (13) | Pravo svakoga na poštovanje njegova privatnog i obiteljskog života, doma i komuniciranja (pravo na privatnost) temeljno je pravo sadržano u članku 7. Povelje o temeljnim pravima. Zaštita osobnih podataka temeljno je pravo sadržano u članku 8. Povelje o temeljnim pravima i članku 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Poštovanje pravila o zaštiti osobnih podataka podliježe kontroli neovisnih nadzornih tijela. Pravnim okvirom Unije, posebno Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (13) propisuju se odredbe kako bi se osigurala djelotvorna zaštita prava na zaštitu osobnih podataka. Tim je pravnim instrumentima nacionalnim tijelima za nadzor zaštite podataka povjerena zadaća osvješćivanja javnosti i razumijevanja rizika, pravila, zaštitnih mjera i prava u vezi s obradom osobnih podataka. Unija bi trebala moći provoditi aktivnosti podizanja svijesti,
  podupirati organizacije civilnog društva u zagovaranju zaštite podataka u skladu sa standardima Unije, provoditi
  studije i druge relevantne aktivnosti s obzirom na značaj prava na zaštitu osobnih podataka u vrijeme brzog tehnološkog razvoja. |
| --- | --- |

(13)

Pravo svakoga na poštovanje njegova privatnog i obiteljskog života, doma i komuniciranja (pravo na privatnost) temeljno je pravo sadržano u članku 7. Povelje o temeljnim pravima. Zaštita osobnih podataka temeljno je pravo sadržano u članku 8. Povelje o temeljnim pravima i članku 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Poštovanje pravila o zaštiti osobnih podataka podliježe kontroli neovisnih nadzornih tijela. Pravnim okvirom Unije, posebno Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (13) propisuju se odredbe kako bi se osigurala djelotvorna zaštita prava na zaštitu osobnih podataka. Tim je pravnim instrumentima nacionalnim tijelima za nadzor zaštite podataka povjerena zadaća osvješćivanja javnosti i razumijevanja rizika, pravila, zaštitnih mjera i prava u vezi s obradom osobnih podataka. Unija bi trebala moći provoditi aktivnosti podizanja svijesti,
  podupirati organizacije civilnog društva u zagovaranju zaštite podataka u skladu sa standardima Unije, provoditi
  studije i druge relevantne aktivnosti s obzirom na značaj prava na zaštitu osobnih podataka u vrijeme brzog tehnološkog razvoja.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Sloboda izražavanja i informiranja upisana je u Povelju Europske unije o temeljnim pravima. Slobodan pristup informacijama, evaluacija okvirnih uvjeta za medije te odgovorno i sigurno korištenje informacijskih i komunikacijskih mreža izravno su povezani sa slobodnim razvojem javnog mnijenja i ključni su za jamčenje funkcionalne demokracije. Potrebno je da javnost stekne vještine medijske pismenosti potrebne za kritičko razmišljanje i prosudbu te sposobnost analize složenih okolnosti, prepoznavanja razlike između mišljenja i činjenica, kao i sposobnost odupiranja svim oblicima poticanja na mržnju. Unija bi u tu svrhu trebala poticati razvoj medijske pismenosti za sve građane, neovisno o dobi, s pomoću osposobljavanja, podizanja razine osviještenosti, studija i drugih relevantnih aktivnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Sloboda izražavanja i informiranja upisana je u Povelju Europske unije o temeljnim pravima. Slobodan pristup informacijama, evaluacija okvirnih uvjeta za medije te odgovorno i sigurno korištenje informacijskih i komunikacijskih mreža izravno su povezani sa slobodnim razvojem javnog mnijenja i ključni su za jamčenje funkcionalne demokracije. Potrebno je da javnost stekne vještine medijske pismenosti potrebne za kritičko razmišljanje i prosudbu te sposobnost analize složenih okolnosti, prepoznavanja razlike između mišljenja i činjenica, kao i sposobnost odupiranja svim oblicima poticanja na mržnju. Unija bi u tu svrhu trebala poticati razvoj medijske pismenosti za sve građane, neovisno o dobi, s pomoću osposobljavanja, podizanja razine osviještenosti, studija i drugih relevantnih aktivnosti.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Člankom
   24. UFEU-a obvezuju se Europski parlament i Vijeće da donesu odredbe za postupke i uvjete potrebne radi građanske inicijative u smislu članka 11. Ugovora o Europskoj uniji. To je postignuto donošenjem Uredbe [(EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (14)]. Programom bi se trebalo podržati financiranje tehničke i organizacijske potpore provedbi Uredbe [(EU) br. 211/2011], a na taj način i ostvarivanje prava građana na pokretanje i podržavanje europskih građanskih inicijativa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Člankom
   24. UFEU-a obvezuju se Europski parlament i Vijeće da donesu odredbe za postupke i uvjete potrebne radi građanske inicijative u smislu članka 11. Ugovora o Europskoj uniji. To je postignuto donošenjem Uredbe [(EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (14)]. Programom bi se trebalo podržati financiranje tehničke i organizacijske potpore provedbi Uredbe [(EU) br. 211/2011], a na taj način i ostvarivanje prava građana na pokretanje i podržavanje europskih građanskih inicijativa.

| (14) | Europska građanska inicijativa prvi je nadnacionalni instrument participativne demokracije koji stvara izravnu vezu između europskih građana i institucija Unije. Člankom
   24. UFEU-a obvezuju se Europski parlament i Vijeće da donesu odredbe za postupke i uvjete potrebne radi građanske inicijative u smislu članka 11. Ugovora o Europskoj uniji. To je postignuto donošenjem Uredbe [(EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (14)]. Programom bi se trebalo podržati financiranje tehničke i organizacijske potpore provedbi Uredbe [(EU) br. 211/2011], a na taj način i ostvarivanje prava građana na pokretanje i 
  podržavanje te poticanje drugih na
  podržavanje europskih građanskih inicijativa. |
| --- | --- |

(14)

Europska građanska inicijativa prvi je nadnacionalni instrument participativne demokracije koji stvara izravnu vezu između europskih građana i institucija Unije. Člankom
   24. UFEU-a obvezuju se Europski parlament i Vijeće da donesu odredbe za postupke i uvjete potrebne radi građanske inicijative u smislu članka 11. Ugovora o Europskoj uniji. To je postignuto donošenjem Uredbe [(EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (14)]. Programom bi se trebalo podržati financiranje tehničke i organizacijske potpore provedbi Uredbe [(EU) br. 211/2011], a na taj način i ostvarivanje prava građana na pokretanje i 
  podržavanje te poticanje drugih na
  podržavanje europskih građanskih inicijativa.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a Program bi u svim svojim aktivnostima trebao podržavati rodno osviještenu politiku i integriranje ciljeva nediskriminacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a Program bi u svim svojim aktivnostima trebao podržavati rodno osviještenu politiku i integriranje ciljeva nediskriminacije.

| (15) | U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a Program bi u svim svojim aktivnostima trebao podržavati rodno osviještenu politiku i integriranje ciljeva nediskriminacije
  te poticati izradu proračuna u kojem se vodi računa o ravnopravnosti spolova i ocjenjivanje utjecaja na spolove na svim razinama proračunskog postupka Unije. Pravilno provođenje rodno osviještene politike iziskuje izradu proračuna u kojem se u svim proračunskim linijama vodi računa o ravnopravnosti spolova, dodjelu odgovarajućih sredstava i transparentnost u proračunskim linijama za promicanje ravnopravnosti spolova i suzbijanje diskriminacije na temelju spola. Pojedinačni projekti i Program trebali bi se preispitati na kraju razdoblja financiranja kako bi se utvrdilo u kojoj su mjeri doprinijeli provedbi navedenih načela. |
| --- | --- |

(15)

U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a Program bi u svim svojim aktivnostima trebao podržavati rodno osviještenu politiku i integriranje ciljeva nediskriminacije
  te poticati izradu proračuna u kojem se vodi računa o ravnopravnosti spolova i ocjenjivanje utjecaja na spolove na svim razinama proračunskog postupka Unije. Pravilno provođenje rodno osviještene politike iziskuje izradu proračuna u kojem se u svim proračunskim linijama vodi računa o ravnopravnosti spolova, dodjelu odgovarajućih sredstava i transparentnost u proračunskim linijama za promicanje ravnopravnosti spolova i suzbijanje diskriminacije na temelju spola. Pojedinačni projekti i Program trebali bi se preispitati na kraju razdoblja financiranja kako bi se utvrdilo u kojoj su mjeri doprinijeli provedbi navedenih načela.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | U skladu sa zakonodavnim aktima Unije koji se odnose na jednako postupanje države članice trebale bi uspostaviti neovisna tijela za promicanje jednakog postupanja poznatija kao „tijela za ravnopravnost” s ciljem borbe protiv diskriminacije na temelju rase i etničkog podrijetla, kao i spola. Mnoge su države članice međutim učinile i više nego što se od njih zahtijevalo i osigurale da tijela za ravnopravnost mogu poduzimati radnje radi suzbijanja diskriminacije na drugim osnovama poput dobi, spolne orijentacije, religije i uvjerenja, invaliditeta itd. Tijela za ravnopravnost imaju važnu ulogu u promicanju jednakosti i osiguravanju djelotvorne primjene zakonodavstva o jednakom postupanju, posebno pružanjem neovisne pomoći žrtvama diskriminacije, provođenjem neovisnih istraživanja o diskriminaciji, objavljivanjem neovisnih izvješća i davanjem preporuka o svim pitanjima povezanima s diskriminacijom u njihovoj zemlji. Nužno je da se u tom pogledu rad tijela za ravnopravnost koordinira na razini Unije. Mreža EQUINET osnovana je 2007. Njezini su članovi nacionalna tijela za promicanje jednakog postupanja, kako su uspostavljena direktivama Vijeća 2000/43/EZ (15) i 2004/113/EZ (16) i direktivama 2006/54/EZ (17) i 2010/41/EU (18) Europskog parlamenta i Vijeća. EQUINET je u iznimnom položaju jer je jedini subjekt koji osigurava koordinaciju aktivnosti tijela za ravnopravnost. Ta je njegova zadaća ključna za osiguravanje kvalitetne provedbe antidiskriminacijskog zakonodavstva Unije u državama članicama i trebala bi se podupirati Programom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

U skladu sa zakonodavnim aktima Unije koji se odnose na jednako postupanje države članice trebale bi uspostaviti neovisna tijela za promicanje jednakog postupanja poznatija kao „tijela za ravnopravnost” s ciljem borbe protiv diskriminacije na temelju rase i etničkog podrijetla, kao i spola. Mnoge su države članice međutim učinile i više nego što se od njih zahtijevalo i osigurale da tijela za ravnopravnost mogu poduzimati radnje radi suzbijanja diskriminacije na drugim osnovama poput dobi, spolne orijentacije, religije i uvjerenja, invaliditeta itd. Tijela za ravnopravnost imaju važnu ulogu u promicanju jednakosti i osiguravanju djelotvorne primjene zakonodavstva o jednakom postupanju, posebno pružanjem neovisne pomoći žrtvama diskriminacije, provođenjem neovisnih istraživanja o diskriminaciji, objavljivanjem neovisnih izvješća i davanjem preporuka o svim pitanjima povezanima s diskriminacijom u njihovoj zemlji. Nužno je da se u tom pogledu rad tijela za ravnopravnost koordinira na razini Unije. Mreža EQUINET osnovana je 2007. Njezini su članovi nacionalna tijela za promicanje jednakog postupanja, kako su uspostavljena direktivama Vijeća 2000/43/EZ (15) i 2004/113/EZ (16) i direktivama 2006/54/EZ (17) i 2010/41/EU (18) Europskog parlamenta i Vijeća. EQUINET je u iznimnom položaju jer je jedini subjekt koji osigurava koordinaciju aktivnosti tijela za ravnopravnost. Ta je njegova zadaća ključna za osiguravanje kvalitetne provedbe antidiskriminacijskog zakonodavstva Unije u državama članicama i trebala bi se podupirati Programom.

| (17) | U skladu sa zakonodavnim aktima Unije koji se odnose na jednako postupanje države članice trebale bi uspostaviti neovisna tijela za promicanje jednakog postupanja poznatija kao „tijela za ravnopravnost” s ciljem borbe protiv diskriminacije na temelju rase i etničkog podrijetla, kao i spola. Mnoge su države članice međutim učinile i više nego što se od njih zahtijevalo i osigurale da tijela za ravnopravnost mogu poduzimati radnje radi suzbijanja diskriminacije na drugim osnovama poput
  jezika,
  dobi, spolne orijentacije, religije i uvjerenja, invaliditeta itd. Tijela za ravnopravnost imaju važnu ulogu u promicanju jednakosti i osiguravanju djelotvorne primjene zakonodavstva o jednakom postupanju, posebno pružanjem neovisne pomoći žrtvama diskriminacije, provođenjem neovisnih istraživanja o diskriminaciji, objavljivanjem neovisnih izvješća i davanjem preporuka o svim pitanjima povezanima s diskriminacijom u njihovoj zemlji. Nužno je da se u tom pogledu rad
  svih relevantnih
  tijela za ravnopravnost koordinira na razini Unije. Mreža EQUINET osnovana je 2007. Njezini su članovi nacionalna tijela za promicanje jednakog postupanja, kako su uspostavljena direktivama Vijeća 2000/43/EZ (15) i 2004/113/EZ (16) i direktivama 2006/54/EZ (17) i 2010/41/EU (18) Europskog parlamenta i Vijeća
  . Komisija je 22. lipnja 2018. donijela Preporuku o standardima za tijela za jednakost, koja se odnosi na mandat, neovisnost, učinkovitost i koordinaciju te suradnju tijela za jednakost.
  EQUINET je u iznimnom položaju jer je jedini subjekt koji osigurava koordinaciju aktivnosti tijela za ravnopravnost. Ta je njegova zadaća ključna za osiguravanje kvalitetne provedbe antidiskriminacijskog zakonodavstva Unije u državama članicama i trebala bi se podupirati Programom. |
| --- | --- |

(17)

U skladu sa zakonodavnim aktima Unije koji se odnose na jednako postupanje države članice trebale bi uspostaviti neovisna tijela za promicanje jednakog postupanja poznatija kao „tijela za ravnopravnost” s ciljem borbe protiv diskriminacije na temelju rase i etničkog podrijetla, kao i spola. Mnoge su države članice međutim učinile i više nego što se od njih zahtijevalo i osigurale da tijela za ravnopravnost mogu poduzimati radnje radi suzbijanja diskriminacije na drugim osnovama poput
  jezika,
  dobi, spolne orijentacije, religije i uvjerenja, invaliditeta itd. Tijela za ravnopravnost imaju važnu ulogu u promicanju jednakosti i osiguravanju djelotvorne primjene zakonodavstva o jednakom postupanju, posebno pružanjem neovisne pomoći žrtvama diskriminacije, provođenjem neovisnih istraživanja o diskriminaciji, objavljivanjem neovisnih izvješća i davanjem preporuka o svim pitanjima povezanima s diskriminacijom u njihovoj zemlji. Nužno je da se u tom pogledu rad
  svih relevantnih
  tijela za ravnopravnost koordinira na razini Unije. Mreža EQUINET osnovana je 2007. Njezini su članovi nacionalna tijela za promicanje jednakog postupanja, kako su uspostavljena direktivama Vijeća 2000/43/EZ (15) i 2004/113/EZ (16) i direktivama 2006/54/EZ (17) i 2010/41/EU (18) Europskog parlamenta i Vijeća
  . Komisija je 22. lipnja 2018. donijela Preporuku o standardima za tijela za jednakost, koja se odnosi na mandat, neovisnost, učinkovitost i koordinaciju te suradnju tijela za jednakost.
  EQUINET je u iznimnom položaju jer je jedini subjekt koji osigurava koordinaciju aktivnosti tijela za ravnopravnost. Ta je njegova zadaća ključna za osiguravanje kvalitetne provedbe antidiskriminacijskog zakonodavstva Unije u državama članicama i trebala bi se podupirati Programom.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | Kako bi se povećala dostupnost te pružile nepristrane smjernice i praktične informacije u vezi sa svim aspektima Programa, države članice trebaju uspostaviti kontaktne točke u cilju pružanja pomoći korisnicima i podnositeljima zahtjeva. Kontaktne točke Programa trebale bi moći svoje funkcije obavljati neovisno, bez izravne podređenosti ili uplitanja javnih tijela u njihovo odlučivanje. Kontaktnim točkama mogu upravljati države članice ili organizacije civilnog društva ili njihov konzorcij. Kontaktne točke Programa nemaju nikakvu odgovornost u pogledu odabira projekata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

Kako bi se povećala dostupnost te pružile nepristrane smjernice i praktične informacije u vezi sa svim aspektima Programa, države članice trebaju uspostaviti kontaktne točke u cilju pružanja pomoći korisnicima i podnositeljima zahtjeva. Kontaktne točke Programa trebale bi moći svoje funkcije obavljati neovisno, bez izravne podređenosti ili uplitanja javnih tijela u njihovo odlučivanje. Kontaktnim točkama mogu upravljati države članice ili organizacije civilnog društva ili njihov konzorcij. Kontaktne točke Programa nemaju nikakvu odgovornost u pogledu odabira projekata;

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Neovisna tijela za ljudska prava
  i
  organizacije civilnog društva imaju ključnu ulogu u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije, uključujući Povelju EU-a o temeljnim pravima. Kao što je navedeno u Rezoluciji Europskog parlamenta od
  18
  . travnja 2018.,
  odgovarajuća
  financijska potpora
  ključna je
  za razvoj poticajnog i održivog okruženja za organizacije civilnog društva kako bi mogle ojačati svoju ulogu i obavljati svoje zadaće neovisno i djelotvorno. Financijskim bi se sredstvima EU-a stoga trebalo pridonijeti – dopunjavanjem aktivnosti na nacionalnoj razini – potpori, osnaživanju i izgradnji kapaciteta organizacija civilnog društva aktivnih u promicanju
  ljudskih
  prava, čijim se aktivnostima olakšava strateška provedba prava na temelju prava EU-a i Povelje EU-a o temeljnim pravima, uključujući putem aktivnosti zagovaranja i nadzora, kao i promicanju, zaštiti i podizanju razine osviještenosti o zajedničkim vrijednostima Unije na nacionalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Neovisna tijela za ljudska prava
  i
  organizacije civilnog društva imaju ključnu ulogu u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije, uključujući Povelju EU-a o temeljnim pravima. Kao što je navedeno u Rezoluciji Europskog parlamenta od
  18
  . travnja 2018.,
  odgovarajuća
  financijska potpora
  ključna je
  za razvoj poticajnog i održivog okruženja za organizacije civilnog društva kako bi mogle ojačati svoju ulogu i obavljati svoje zadaće neovisno i djelotvorno. Financijskim bi se sredstvima EU-a stoga trebalo pridonijeti – dopunjavanjem aktivnosti na nacionalnoj razini – potpori, osnaživanju i izgradnji kapaciteta organizacija civilnog društva aktivnih u promicanju
  ljudskih
  prava, čijim se aktivnostima olakšava strateška provedba prava na temelju prava EU-a i Povelje EU-a o temeljnim pravima, uključujući putem aktivnosti zagovaranja i nadzora, kao i promicanju, zaštiti i podizanju razine osviještenosti o zajedničkim vrijednostima Unije na nacionalnoj razini.

| (18) | Neovisna tijela za ljudska prava, organizacije civilnog društva
  i branitelji ljudskih prava
  imaju ključnu ulogu u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije, uključujući Povelju EU-a o temeljnim pravima. Kao što je navedeno u Rezoluciji Europskog parlamenta od
  19
  . travnja 2018.,
  povećanje financiranja i
  dostatna financijska potpora
  ključni su
  za razvoj poticajnog i održivog okruženja za organizacije civilnog društva kako bi mogle ojačati svoju ulogu i obavljati svoje zadaće neovisno i djelotvorno. Financijskim bi se sredstvima EU-a stoga trebalo pridonijeti – dopunjavanjem aktivnosti na nacionalnoj razini – potpori, osnaživanju i izgradnji kapaciteta organizacija civilnog društva aktivnih u promicanju
  vrijednosti Unije kao što su demokracija, vladavina prava, temeljna
  prava
  , uključujući odgovarajućim temeljnim financiranjem i pojednostavnjenim mogućnostima obračuna troškova, financijskim pravilima i postupcima
  , čijim se aktivnostima olakšava strateška provedba prava na temelju prava EU-a i Povelje EU-a o temeljnim pravima, uključujući putem aktivnosti zagovaranja i nadzora, kao i promicanju, zaštiti i podizanju razine osviještenosti o zajedničkim vrijednostima Unije na
  lokalnoj, regionalnoj,
  nacionalnoj
  i transnacionalnoj
  razini. |
| --- | --- |

(18)

Neovisna tijela za ljudska prava, organizacije civilnog društva
  i branitelji ljudskih prava
  imaju ključnu ulogu u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije, uključujući Povelju EU-a o temeljnim pravima. Kao što je navedeno u Rezoluciji Europskog parlamenta od
  19
  . travnja 2018.,
  povećanje financiranja i
  dostatna financijska potpora
  ključni su
  za razvoj poticajnog i održivog okruženja za organizacije civilnog društva kako bi mogle ojačati svoju ulogu i obavljati svoje zadaće neovisno i djelotvorno. Financijskim bi se sredstvima EU-a stoga trebalo pridonijeti – dopunjavanjem aktivnosti na nacionalnoj razini – potpori, osnaživanju i izgradnji kapaciteta organizacija civilnog društva aktivnih u promicanju
  vrijednosti Unije kao što su demokracija, vladavina prava, temeljna
  prava
  , uključujući odgovarajućim temeljnim financiranjem i pojednostavnjenim mogućnostima obračuna troškova, financijskim pravilima i postupcima
  , čijim se aktivnostima olakšava strateška provedba prava na temelju prava EU-a i Povelje EU-a o temeljnim pravima, uključujući putem aktivnosti zagovaranja i nadzora, kao i promicanju, zaštiti i podizanju razine osviještenosti o zajedničkim vrijednostima Unije na
  lokalnoj, regionalnoj,
  nacionalnoj
  i transnacionalnoj
  razini.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Komisija bi trebala osigurati sveukupnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s radom tijela, ureda i agencija Unije, posebno Europskog instituta za ravnopravnost spolova i Agencije Europske unije za temeljna prava, te bi trebala uzeti u obzir rad drugih nacionalnih i međunarodnih aktera u područjima obuhvaćenima Programom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Komisija bi trebala osigurati sveukupnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s radom tijela, ureda i agencija Unije, posebno Europskog instituta za ravnopravnost spolova i Agencije Europske unije za temeljna prava, te bi trebala uzeti u obzir rad drugih nacionalnih i međunarodnih aktera u područjima obuhvaćenima Programom.

| (19) | Komisija bi trebala osigurati sveukupnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s radom tijela, ureda i agencija Unije, posebno Europskog instituta za ravnopravnost spolova i Agencije Europske unije za temeljna prava, te bi trebala uzeti u obzir rad drugih nacionalnih i međunarodnih aktera u područjima obuhvaćenima Programom.
  Komisija bi trebala aktivno usmjeravati sudionike ovog Programa da se koriste izvješćima i sredstvima koja stvaraju ta tijela, uredi i agencije Unije, kao što su alati za izradu proračuna u kojem se vodi računa o ravnopravnosti spolova i ocjenjivanje utjecaja na spolove koje je razvio Europski institut za ravnopravnost spolova. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi trebala osigurati sveukupnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s radom tijela, ureda i agencija Unije, posebno Europskog instituta za ravnopravnost spolova i Agencije Europske unije za temeljna prava, te bi trebala uzeti u obzir rad drugih nacionalnih i međunarodnih aktera u područjima obuhvaćenima Programom.
  Komisija bi trebala aktivno usmjeravati sudionike ovog Programa da se koriste izvješćima i sredstvima koja stvaraju ta tijela, uredi i agencije Unije, kao što su alati za izradu proračuna u kojem se vodi računa o ravnopravnosti spolova i ocjenjivanje utjecaja na spolove koje je razvio Europski institut za ravnopravnost spolova.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19 a) | Sveobuhvatan mehanizam Unije za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava trebao bi jamčiti redovitu i jednaku reviziju svih država članica, pružajući informacije potrebne za aktivaciju mjera povezanih s općim nedostacima vrijednosti Unije u državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19 a)

Sveobuhvatan mehanizam Unije za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava trebao bi jamčiti redovitu i jednaku reviziju svih država članica, pružajući informacije potrebne za aktivaciju mjera povezanih s općim nedostacima vrijednosti Unije u državama članicama.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | U Programu bi uz određene uvjete trebale moći sudjelovati članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) i članice EFTA-e koje nisu članice EGP-a te ostale europske zemlje. Zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati koji uživaju pogodnosti pretpristupne strategije trebali bi isto tako moći sudjelovati u Programu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

U Programu bi uz određene uvjete trebale moći sudjelovati članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) i članice EFTA-e koje nisu članice EGP-a te ostale europske zemlje. Zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati koji uživaju pogodnosti pretpristupne strategije trebali bi isto tako moći sudjelovati u Programu.

| (20) | U pogledu provedbe posebnih ciljeva promicanja ravnopravnosti spolova i prava, promicanja uključenosti i sudjelovanja građana u demokratskom životu Unije na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini te borbe protiv nasilja, u
  Programu bi uz određene uvjete trebale moći sudjelovati članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) i članice EFTA-e koje nisu članice EGP-a te ostale europske zemlje. Zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati koji uživaju pogodnosti pretpristupne strategije trebali bi isto tako moći sudjelovati u Programu. |
| --- | --- |

(20)

U pogledu provedbe posebnih ciljeva promicanja ravnopravnosti spolova i prava, promicanja uključenosti i sudjelovanja građana u demokratskom životu Unije na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini te borbe protiv nasilja, u
  Programu bi uz određene uvjete trebale moći sudjelovati članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) i članice EFTA-e koje nisu članice EGP-a te ostale europske zemlje. Zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati koji uživaju pogodnosti pretpristupne strategije trebali bi isto tako moći sudjelovati u Programu.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije potrebno je osigurati europsku dodanu vrijednost svih provedenih djelovanja
  te njihovu komplementarnost s aktivnostima država članica
  ,
  a potrebno je težiti dosljednosti
  ,
  komplementarnosti
  i 
  sinergijama s programima financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno unutar Fonda za pravosuđe, prava i vrijednosti
  i 
  stoga
  s 
  programom Pravosuđe, kao i programom Kreativna Europa
  i 
  programom ERASMUS+, kako bi
  se
  ostvario potencijal kulturnih hibrida u području kulture, medija, umjetnosti
  ,
  obrazovanja
  i 
  kreativnosti. Potrebno je stvoriti sinergije
  s 
  drugim europskim programima financiranja, posebno u području zapošljavanja, unutarnjeg tržišta, poduzetništva, mladih, zdravlja, građanstva, pravosuđa, migracija, sigurnosti, istraživanja, inovacija, tehnologije, industrije, kohezije, turizma, vanjskih odnosa, trgovine i razvoja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije potrebno je osigurati europsku dodanu vrijednost svih provedenih djelovanja
  te njihovu komplementarnost s aktivnostima država članica
  ,
  a potrebno je težiti dosljednosti
  ,
  komplementarnosti
  i 
  sinergijama s programima financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno unutar Fonda za pravosuđe, prava i vrijednosti
  i 
  stoga
  s 
  programom Pravosuđe, kao i programom Kreativna Europa
  i 
  programom ERASMUS+, kako bi
  se
  ostvario potencijal kulturnih hibrida u području kulture, medija, umjetnosti
  ,
  obrazovanja
  i 
  kreativnosti. Potrebno je stvoriti sinergije
  s 
  drugim europskim programima financiranja, posebno u području zapošljavanja, unutarnjeg tržišta, poduzetništva, mladih, zdravlja, građanstva, pravosuđa, migracija, sigurnosti, istraživanja, inovacija, tehnologije, industrije, kohezije, turizma, vanjskih odnosa, trgovine i razvoja
  .

| (21) | Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije potrebno je osigurati europsku dodanu vrijednost svih provedenih djelovanja,
  uključujući na lokalnoj
  ,
  nacionalnoj
  i 
  međunarodnoj razini, usmjerenih na promicanje i očuvanje vrijednosti iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji. Komisija bi trebala težiti dosljednosti, sinergijama
  i 
  komplementarnosti
  s 
  aktivnostima država članica
  i 
  drugim programima financiranja kojima
  se
  podupiru područja politike usko povezana s Fondom za pravosuđe
  ,
  prava
  i 
  vrijednosti, uključujući
  s 
  programom Kreativna Europa i programom ERASMUS+ te relevantnim politikama Unije
  . |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije potrebno je osigurati europsku dodanu vrijednost svih provedenih djelovanja,
  uključujući na lokalnoj
  ,
  nacionalnoj
  i 
  međunarodnoj razini, usmjerenih na promicanje i očuvanje vrijednosti iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji. Komisija bi trebala težiti dosljednosti, sinergijama
  i 
  komplementarnosti
  s 
  aktivnostima država članica
  i 
  drugim programima financiranja kojima
  se
  podupiru područja politike usko povezana s Fondom za pravosuđe
  ,
  prava
  i 
  vrijednosti, uključujući
  s 
  programom Kreativna Europa i programom ERASMUS+ te relevantnim politikama Unije
  .

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21a) | U skladu s člankom 9. UFEU-a trebala bi se promicati visoka razina zapošljavanja, jamčiti dostatna socijalna zaštita te bi se trebalo boriti protiv društvene isključenosti. Mjerama u okviru Programa bi se stoga trebale promicati sinergije između borbe protiv siromaštva, socijalne isključenosti i isključenosti s tržišta rada te promicanja jednakosti i borbe protiv svih oblika diskriminacije. Stoga bi se Program trebao provoditi na način da se osiguraju maksimalne sinergije i nadopunjavanje između njegovih potprograma i Europskog socijalnog fonda plus. Nadalje, trebalo bi osigurati sinergije s programom Erasmus i Europskim socijalnim fondom plus kako bi se osiguralo da ti fondovi zajednički pridonose osiguravanju visokokvalitetnog obrazovanja te jednakih mogućnosti za sve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21a)

U skladu s člankom 9. UFEU-a trebala bi se promicati visoka razina zapošljavanja, jamčiti dostatna socijalna zaštita te bi se trebalo boriti protiv društvene isključenosti. Mjerama u okviru Programa bi se stoga trebale promicati sinergije između borbe protiv siromaštva, socijalne isključenosti i isključenosti s tržišta rada te promicanja jednakosti i borbe protiv svih oblika diskriminacije. Stoga bi se Program trebao provoditi na način da se osiguraju maksimalne sinergije i nadopunjavanje između njegovih potprograma i Europskog socijalnog fonda plus. Nadalje, trebalo bi osigurati sinergije s programom Erasmus i Europskim socijalnim fondom plus kako bi se osiguralo da ti fondovi zajednički pridonose osiguravanju visokokvalitetnog obrazovanja te jednakih mogućnosti za sve.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22 a) | Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje programom i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način, pri čemu je također potrebno osigurati pravnu sigurnost i dostupnost programa svim sudionicima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22 a)

Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje programom i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način, pri čemu je također potrebno osigurati pravnu sigurnost i dostupnost programa svim sudionicima;

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22 b) | Vodeća načela za ostvarenje ciljeva ovog programa trebala bi biti poboljšanje provedbe i kvalitete potrošnje uz istovremeno osiguranje optimalnog iskorištavanja financijskih sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22 b)

Vodeća načela za ostvarenje ciljeva ovog programa trebala bi biti poboljšanje provedbe i kvalitete potrošnje uz istovremeno osiguranje optimalnog iskorištavanja financijskih sredstava.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Uredba (EU, Euratom) br. [nova Financijska uredba] („Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Uredba (EU, Euratom) br. [nova Financijska uredba] („Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima.

| (23) | Uredba (EU, Euratom) br. [nova Financijska uredba] („Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju,
  financijskoj pomoći,
  financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima
  te se zahtijeva potpuna transparentnost pri upotrebi sredstava, dobro financijsko upravljanje i razborita upotreba sredstava. Konkretno, pravila o mogućnosti da se lokalne, regionalne, nacionalne i transnacionalne organizacije civilnog društva, uključujući lokalne organizacije civilnog društva, financiraju putem višegodišnjih bespovratnih sredstava za poslovanje, kaskadnih bespovratnih sredstava (financijska potpora za treće strane) te odredbe koje osiguravaju brze i fleksibilne postupke za dodjelu bespovratnih sredstava, kao što je postupak podnošenja u dva koraka, postupci prijave i izvješćivanja prilagođeni korisnicima, trebaju biti potpuno funkcionalni i dodatno ojačani u okviru provedbe ovog Programa. |
| --- | --- |

(23)

Uredba (EU, Euratom) br. [nova Financijska uredba] („Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju,
  financijskoj pomoći,
  financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima
  te se zahtijeva potpuna transparentnost pri upotrebi sredstava, dobro financijsko upravljanje i razborita upotreba sredstava. Konkretno, pravila o mogućnosti da se lokalne, regionalne, nacionalne i transnacionalne organizacije civilnog društva, uključujući lokalne organizacije civilnog društva, financiraju putem višegodišnjih bespovratnih sredstava za poslovanje, kaskadnih bespovratnih sredstava (financijska potpora za treće strane) te odredbe koje osiguravaju brze i fleksibilne postupke za dodjelu bespovratnih sredstava, kao što je postupak podnošenja u dva koraka, postupci prijave i izvješćivanja prilagođeni korisnicima, trebaju biti potpuno funkcionalni i dodatno ojačani u okviru provedbe ovog Programa.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Vrste financiranja
  i
  načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i 
  jediničnih troškova
  , kao i financiranja koje nije povezano s troškovima,
  kako
  je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (20), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (21), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (22) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (23), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (24). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Vrste financiranja
  i
  načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i 
  jediničnih troškova
  , kao i financiranja koje nije povezano s troškovima,
  kako
  je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (20), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (21), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (22) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (23), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (24). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.

| (24) | Oblici
  financiranja
  te
  načini provedbe
  u okviru ove Uredbe
  trebali bi se odabrati na temelju
  njihove mogućnosti ostvarivanja posebnih ciljeva
  djelovanja i 
  postizanja rezultata,
  uzimajući u obzir
  posebno
  troškove kontrola, administrativno opterećenje
  , veličinu i kapacitete relevantnih dionika i ciljnih korisnika
  i očekivani rizik
  nesukladnosti
  . To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa
  , jediničnih troškova
  i 
  kaskadnih bespovratnih sredstava
  , kao i 
  kriterija za sufinanciranje kojima se uzima u obzir volonterski rad i
  financiranja koje nije povezano s troškovima,
  kao što
  je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe
  . Zahtjevi sufinanciranja trebali bi biti prihvaćeni u naravi i mogu biti izostavljeni u slučajevima ograničenog komplementarnog financiranja
  . U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (20), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (21), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (22) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (23), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (24). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(24)

Oblici
  financiranja
  te
  načini provedbe
  u okviru ove Uredbe
  trebali bi se odabrati na temelju
  njihove mogućnosti ostvarivanja posebnih ciljeva
  djelovanja i 
  postizanja rezultata,
  uzimajući u obzir
  posebno
  troškove kontrola, administrativno opterećenje
  , veličinu i kapacitete relevantnih dionika i ciljnih korisnika
  i očekivani rizik
  nesukladnosti
  . To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa
  , jediničnih troškova
  i 
  kaskadnih bespovratnih sredstava
  , kao i 
  kriterija za sufinanciranje kojima se uzima u obzir volonterski rad i
  financiranja koje nije povezano s troškovima,
  kao što
  je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe
  . Zahtjevi sufinanciranja trebali bi biti prihvaćeni u naravi i mogu biti izostavljeni u slučajevima ograničenog komplementarnog financiranja
  . U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (20), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (21), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (22) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (23), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (24). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Treće
  zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba programa odlukom na temelju tog Sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu je Uredbu potrebno uvrstiti posebnu odredbu kako bi se dužnosniku odgovornom za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu dodijelila nužna prava i omogućio pristup koji su potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Treće
  zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba programa odlukom na temelju tog Sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu je Uredbu potrebno uvrstiti posebnu odredbu kako bi se dužnosniku odgovornom za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu dodijelila nužna prava i omogućio pristup koji su potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti.

| (25) | U vezi s provedbom posebnih ciljeva promicanja ravnopravnosti spolova i prava, promicanja uključenosti i sudjelovanja građana u demokratskom životu Unije na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini te borbe protiv nasilja, treće
  zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba programa odlukom na temelju tog Sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu je Uredbu potrebno uvrstiti posebnu odredbu kako bi se dužnosniku odgovornom za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu dodijelila nužna prava i omogućio pristup koji su potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti. |
| --- | --- |

(25)

U vezi s provedbom posebnih ciljeva promicanja ravnopravnosti spolova i prava, promicanja uključenosti i sudjelovanja građana u demokratskom životu Unije na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini te borbe protiv nasilja, treće
  zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o EGP-u, kojim se predviđa provedba programa odlukom na temelju tog Sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu je Uredbu potrebno uvrstiti posebnu odredbu kako bi se dužnosniku odgovornom za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu dodijelila nužna prava i omogućio pristup koji su potrebni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih nadležnosti.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26 a) | Prijedlogom uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama želi se Uniju osposobiti da bolje štiti svoj proračun kada nedostaci u okviru vladavine prava ugrožavaju ili bi mogli ugroziti dobro financijsko upravljanje financijskim interesima Unije. Njime bi se trebao nadopuniti program Prava i vrijednosti čija je uloga drugačija odnosno financiranje politika u skladu s temeljnim pravima i europskim vrijednostima u čijoj su srži životi građana i njihovo sudjelovanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26 a)

Prijedlogom uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama želi se Uniju osposobiti da bolje štiti svoj proračun kada nedostaci u okviru vladavine prava ugrožavaju ili bi mogli ugroziti dobro financijsko upravljanje financijskim interesima Unije. Njime bi se trebao nadopuniti program Prava i vrijednosti čija je uloga drugačija odnosno financiranje politika u skladu s temeljnim pravima i europskim vrijednostima u čijoj su srži životi građana i njihovo sudjelovanje.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | U skladu s [referenca će se na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (25)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

U skladu s [referenca će se na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (25)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (27) | U skladu s [referenca će se na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (25)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.
  Pri provedbi Programa moraju se uzeti u obzir ograničenja koja proizlaze iz udaljenosti prekomorskih zemalja i područja, a njihovo efektivno sudjelovanje u Programu mora se pratiti i redovito ocjenjivati. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s [referenca će se na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (25)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.
  Pri provedbi Programa moraju se uzeti u obzir ograničenja koja proizlaze iz udaljenosti prekomorskih zemalja i područja, a njihovo efektivno sudjelovanje u Programu mora se pratiti i redovito ocjenjivati.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Imajući na umu
  važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s 
  Unijinom obvezom provedbe
  Pariškog sporazuma i 
  UN-ovim ciljevima
  održivog razvoja,
  ovaj će Program pridonijeti
  uključivanju klimatskih
  pitanja
  i 
  ostvarivanju općeg
  cilja
  podupiranja
  klimatskih ciljeva
  s 25
   %
  proračunskih rashoda EU-a
  . Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Imajući na umu
  važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s 
  Unijinom obvezom provedbe
  Pariškog sporazuma i 
  UN-ovim ciljevima
  održivog razvoja,
  ovaj će Program pridonijeti
  uključivanju klimatskih
  pitanja
  i 
  ostvarivanju općeg
  cilja
  podupiranja
  klimatskih ciljeva
  s 25
   %
  proračunskih rashoda EU-a
  . Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja.

| (28) | Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s 
  preuzetim obvezama Unije za provedbu
  Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim Programom pridonijet će se uključivanju klimatskih mjera i postizanju ukupnog cilja od 25 % proračunskih rashoda EU-a za podržavanje klimatskih ciljeva
  tijekom VFO-a u razdoblju 2021. – 2027., te godišnjeg cilja od 30
   %
  koji je potrebno ostvariti što je prije moguće, a najkasnije do 2027
  . Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja. |
| --- | --- |

(28)

Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s 
  preuzetim obvezama Unije za provedbu
  Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim Programom pridonijet će se uključivanju klimatskih mjera i postizanju ukupnog cilja od 25 % proračunskih rashoda EU-a za podržavanje klimatskih ciljeva
  tijekom VFO-a u razdoblju 2021. – 2027., te godišnjeg cilja od 30
   %
  koji je potrebno ostvariti što je prije moguće, a najkasnije do 2027
  . Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje tako da se pritom izbjegnu prekomjerni propisi i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa na terenu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje tako da se pritom izbjegnu prekomjerni propisi i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa na terenu.

| (29) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje tako da se pritom izbjegnu prekomjerni propisi i administrativna opterećenja, osobito za države članice.
  U tom kontekstu primjeri podnositelja zahtjeva i korisnika koji nemaju odgovarajuća sredstva i osoblje za ispunjavanje zahtjeva u pogledu praćenja i izvješćivanja mogu se smatrati organizacijama civilnog društva, lokalnim javnim tijelima, socijalnim partnerima itd.
  Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa na terenu. |
| --- | --- |

(29)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje tako da se pritom izbjegnu prekomjerni propisi i administrativna opterećenja, osobito za države članice.
  U tom kontekstu primjeri podnositelja zahtjeva i korisnika koji nemaju odgovarajuća sredstva i osoblje za ispunjavanje zahtjeva u pogledu praćenja i izvješćivanja mogu se smatrati organizacijama civilnog društva, lokalnim javnim tijelima, socijalnim partnerima itd.
  Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa na terenu.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Radi osiguravanja
  jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe
  , ovlast za donošenje akata trebalo bi delegirati Komisiji u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu pokazatelja kako su navedeni u člancima 14. i 16. te Prilogu II. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Radi osiguravanja
  jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe
  , ovlast za donošenje akata trebalo bi delegirati Komisiji u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu pokazatelja kako su navedeni u člancima 14. i 16. te Prilogu II. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (30) | Radi
  dopune ove Uredbe u cilju provedbe Programa i
  osiguravanja
  učinkovite procjene njegova napretka u ostvarivanju njegovih ciljeva
  , ovlast za donošenje akata trebalo bi delegirati Komisiji u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu
  programâ rada u skladu s člankom 13. i
  pokazatelja kako su navedeni u člancima 14. i 16. te Prilogu II. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(30)

Radi
  dopune ove Uredbe u cilju provedbe Programa i
  osiguravanja
  učinkovite procjene njegova napretka u ostvarivanju njegovih ciljeva
  , ovlast za donošenje akata trebalo bi delegirati Komisiji u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu
  programâ rada u skladu s člankom 13. i
  pokazatelja kako su navedeni u člancima 14. i 16. te Prilogu II. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi
  se
  ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (26) . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi
  se
  ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (26) .

Briše se.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovom se Uredbom utvrđuje program Prava i vrijednosti (dalje u tekstu „Program”). | Ovom se Uredbom utvrđuje program
  Građani, jednakost,
  prava i vrijednosti (dalje u tekstu „Program”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom se Uredbom utvrđuje program Prava i vrijednosti (dalje u tekstu „Program”).

Ovom se Uredbom utvrđuje program
  Građani, jednakost,
  prava i vrijednosti (dalje u tekstu „Program”).

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i 
  pravila
  za osiguravanje tog financiranja. | Njome se određuju ciljevi i područje primjene Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i 
  uvjeti
  za osiguravanje tog financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i 
  pravila
  za osiguravanje tog financiranja.

Njome se određuju ciljevi i područje primjene Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i 
  uvjeti
  za osiguravanje tog financiranja.

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Opći je cilj Programa očuvanje i promicanje prava i vrijednosti kako su utvrđeni u 
  Ugovorima EU-a
  ,
  uključujući
  podupiranjem organizacija civilnog društva, radi očuvanja otvorenih, demokratskih
  i
  uključivih društava. | 1.   Opći je cilj Programa očuvanje i promicanje prava i vrijednosti kako su utvrđeni
  Ugovorima, uključujući demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava kako su utvrđena
  u 
  članku 2. UEU-a
  ,
  posebice
  podupiranjem organizacija civilnog društva
  na lokalnoj
  ,
  regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini, osobito na najnižoj razini lokalne zajednice te izgradnjom njihovih kapaciteta i poticanjem građanskog i demokratskog sudjelovanja,
  radi očuvanja
  i daljnjeg razvoja
  otvorenih, demokratskih, uključivih društava
  utemeljenih na pravima i jednakosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Opći je cilj Programa očuvanje i promicanje prava i vrijednosti kako su utvrđeni u 
  Ugovorima EU-a
  ,
  uključujući
  podupiranjem organizacija civilnog društva, radi očuvanja otvorenih, demokratskih
  i
  uključivih društava.

1.   Opći je cilj Programa očuvanje i promicanje prava i vrijednosti kako su utvrđeni
  Ugovorima, uključujući demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava kako su utvrđena
  u 
  članku 2. UEU-a
  ,
  posebice
  podupiranjem organizacija civilnog društva
  na lokalnoj
  ,
  regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini, osobito na najnižoj razini lokalne zajednice te izgradnjom njihovih kapaciteta i poticanjem građanskog i demokratskog sudjelovanja,
  radi očuvanja
  i daljnjeg razvoja
  otvorenih, demokratskih, uključivih društava
  utemeljenih na pravima i jednakosti
  .

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka -a (nova)

Članak 2. – stavak 2. – točka -a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | Zaštita i promicanje demokracije i vladavine prava na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini (potprogram Vrijednosti Unije); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

Zaštita i promicanje demokracije i vladavine prava na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini (potprogram Vrijednosti Unije);

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka a

Članak 2. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | promicanje jednakosti i 
  prava
  (potprogram Jednakost i 
  prava
  ); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

promicanje jednakosti i 
  prava
  (potprogram Jednakost i 
  prava
  );

prava

prava

| (a) | promicanje jednakosti
  , uključujući jednakost spolova, prava, nediskriminaciju
  i 
  promicanje rodno osviještene politike
  (potprogram Jednakost
  , prava
  i 
  jednakost spolova
  ), |
| --- | --- |

(a)

promicanje jednakosti
  , uključujući jednakost spolova, prava, nediskriminaciju
  i 
  promicanje rodno osviještene politike
  (potprogram Jednakost
  , prava
  i 
  jednakost spolova
  ),

, uključujući jednakost spolova, prava, nediskriminaciju

promicanje rodno osviještene politike

, prava

jednakost spolova

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka b

Članak 2. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | promicanje
  uključivanja građana i 
  njihova
  sudjelovanja u demokratskom životu Unije (potprogram
  Uključivanje i sudjelovanje građana
  ); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

promicanje
  uključivanja građana i 
  njihova
  sudjelovanja u demokratskom životu Unije (potprogram
  Uključivanje i sudjelovanje građana
  );

promicanje

njihova

Uključivanje i sudjelovanje građana

| (b) | podizanje razine osviještenosti građana, osobito mladih, o važnosti Unije aktivnostima čiji je cilj očuvanje sjećanja na povijesne događaje koji su doveli do njezina nastanaka te promicanje demokracije, slobode izražavanja, pluralizma,
  uključivanja građana
  , njihovih susreta
  i 
  aktivnog
  sudjelovanja u demokratskom životu Unije (potprogram
  Aktivno građanstvo
  ); |
| --- | --- |

(b)

podizanje razine osviještenosti građana, osobito mladih, o važnosti Unije aktivnostima čiji je cilj očuvanje sjećanja na povijesne događaje koji su doveli do njezina nastanaka te promicanje demokracije, slobode izražavanja, pluralizma,
  uključivanja građana
  , njihovih susreta
  i 
  aktivnog
  sudjelovanja u demokratskom životu Unije (potprogram
  Aktivno građanstvo
  );

podizanje razine osviještenosti građana, osobito mladih, o važnosti Unije aktivnostima čiji je cilj očuvanje sjećanja na povijesne događaje koji su doveli do njezina nastanaka te promicanje demokracije, slobode izražavanja, pluralizma,

, njihovih susreta

aktivnog

Aktivno građanstvo

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka c

Članak 2. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | suzbijanje nasilja (potprogram Daphne). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

suzbijanje nasilja (potprogram Daphne).

| (c) | suzbijanje nasilja
  , uključujući nasilje na temelju spola
  (potprogram Daphne). |
| --- | --- |

(c)

suzbijanje nasilja
  , uključujući nasilje na temelju spola
  (potprogram Daphne).

, uključujući nasilje na temelju spola

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2.a (novi)

Članak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 2.a |
| | Potprogram Vrijednosti Unije |
| | U okviru općeg cilja navedenog u članku 2. stavku 1. i u okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (-a) Program je usredotočen na: |
| | (a) | zaštitu i promicanje demokracije i vladavine prava, uključujući podupiranjem aktivnosti civilnog društva koje promiču neovisnost pravosuđa i učinkovitu sudsku zaštitu od strane neovisnih sudova, uključujući temeljna prava; pružanje potpore nezavisnim braniteljima ljudskih prava i organizacijama civilnog društva koje se bave praćenjem sukladnosti s vladavinom prava, za obranu zviždača i za inicijative koje promiču zajedničku kulturu transparentnosti, dobrog upravljanja i borbu protiv korupcije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 2.a

Članak 2.a

Potprogram Vrijednosti Unije

Potprogram Vrijednosti Unije

U okviru općeg cilja navedenog u članku 2. stavku 1. i u okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (-a) Program je usredotočen na:

U okviru općeg cilja navedenog u članku 2. stavku 1. i u okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (-a) Program je usredotočen na:

(a)

(a)

zaštitu i promicanje demokracije i vladavine prava, uključujući podupiranjem aktivnosti civilnog društva koje promiču neovisnost pravosuđa i učinkovitu sudsku zaštitu od strane neovisnih sudova, uključujući temeljna prava; pružanje potpore nezavisnim braniteljima ljudskih prava i organizacijama civilnog društva koje se bave praćenjem sukladnosti s vladavinom prava, za obranu zviždača i za inicijative koje promiču zajedničku kulturu transparentnosti, dobrog upravljanja i borbu protiv korupcije;

zaštitu i promicanje demokracije i vladavine prava, uključujući podupiranjem aktivnosti civilnog društva koje promiču neovisnost pravosuđa i učinkovitu sudsku zaštitu od strane neovisnih sudova, uključujući temeljna prava; pružanje potpore nezavisnim braniteljima ljudskih prava i organizacijama civilnog društva koje se bave praćenjem sukladnosti s vladavinom prava, za obranu zviždača i za inicijative koje promiču zajedničku kulturu transparentnosti, dobrog upravljanja i borbu protiv korupcije;

| (b) | promicanje izgradnje demokratskije Unije kao i zaštite i jačanja svijesti o pravima i vrijednostima utvrđenima u Ugovorima pružanjem financijske potpore neovisnim organizacijama civilnog društva koje promiču i obrađuju ta prava i vrijednosti na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini, čime se stvara okruženje koje omogućuje demokratski dijalog i jačanje slobode izražavanja, mirnog okupljanja ili udruživanja, slobodu medija i pluralizam medija te akademsku slobodu. |
| --- | --- |

(b)

(b)

promicanje izgradnje demokratskije Unije kao i zaštite i jačanja svijesti o pravima i vrijednostima utvrđenima u Ugovorima pružanjem financijske potpore neovisnim organizacijama civilnog društva koje promiču i obrađuju ta prava i vrijednosti na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini, čime se stvara okruženje koje omogućuje demokratski dijalog i jačanje slobode izražavanja, mirnog okupljanja ili udruživanja, slobodu medija i pluralizam medija te akademsku slobodu.

promicanje izgradnje demokratskije Unije kao i zaštite i jačanja svijesti o pravima i vrijednostima utvrđenima u Ugovorima pružanjem financijske potpore neovisnim organizacijama civilnog društva koje promiču i obrađuju ta prava i vrijednosti na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini, čime se stvara okruženje koje omogućuje demokratski dijalog i jačanje slobode izražavanja, mirnog okupljanja ili udruživanja, slobodu medija i pluralizam medija te akademsku slobodu.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – glava

Članak 3. – glava

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Potprogram Jednakost i prava | Tematsko područje Jednakost,
  prava i jednakost spolova |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Potprogram Jednakost i prava

Tematsko područje Jednakost,
  prava i jednakost spolova

prava i jednakost spolova

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 3. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (a) Program je usredotočen na: | U okviru općeg cilja navedenog u članku 2. stavku 1. i
  u okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (a) Program je usredotočen na: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (a) Program je usredotočen na:

U okviru općeg cilja navedenog u članku 2. stavku 1. i
  u okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (a) Program je usredotočen na:

U okviru općeg cilja navedenog u članku 2. stavku 1. i

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka a

Članak 3. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | Sprečavanje i suzbijanje nejednakosti i diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili
  uvjerenja
  , invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije i potporu sveobuhvatnim politikama za promicanje ravnopravnosti
  spolova
  i nediskriminacije te njihovu uključivanju, kao i politikama za suzbijanje rasizma i svih oblika netolerancije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

Sprečavanje i suzbijanje nejednakosti i diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili
  uvjerenja
  , invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije i potporu sveobuhvatnim politikama za promicanje ravnopravnosti
  spolova
  i nediskriminacije te njihovu uključivanju, kao i politikama za suzbijanje rasizma i svih oblika netolerancije;

uvjerenja

spolova

| (a) | Poticanje jednakosti, sprečavanje
  i suzbijanje nejednakosti i diskriminacije na temelju spola, rasnog
  , društvenog
  ili etničkog podrijetla,
  boje kože, genetskih odličja, jezika,
  vjere ili
  vjerovanja, političkog i drugog uvjerenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja
  , invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije
  ili na nekoj drugoj osnovi
  i potporu sveobuhvatnim politikama za promicanje ravnopravnosti i nediskriminacije te njihovu uključivanju, kao i politikama za suzbijanje rasizma i svih oblika netolerancije
  na internetu i izvan njega
  ; |
| --- | --- |

(a)

Poticanje jednakosti, sprečavanje
  i suzbijanje nejednakosti i diskriminacije na temelju spola, rasnog
  , društvenog
  ili etničkog podrijetla,
  boje kože, genetskih odličja, jezika,
  vjere ili
  vjerovanja, političkog i drugog uvjerenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja
  , invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije
  ili na nekoj drugoj osnovi
  i potporu sveobuhvatnim politikama za promicanje ravnopravnosti i nediskriminacije te njihovu uključivanju, kao i politikama za suzbijanje rasizma i svih oblika netolerancije
  na internetu i izvan njega
  ;

Poticanje jednakosti, sprečavanje

, društvenog

boje kože, genetskih odličja, jezika,

vjerovanja, političkog i drugog uvjerenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja

ili na nekoj drugoj osnovi

na internetu i izvan njega

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (a a) | podupiranje sveobuhvatnih politika i programa za promicanje prava žena, rodne ravnopravnosti, osnaživanja žena i rodno osviještene politike; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a a)

(a a)

podupiranje sveobuhvatnih politika i programa za promicanje prava žena, rodne ravnopravnosti, osnaživanja žena i rodno osviještene politike;

podupiranje sveobuhvatnih politika i programa za promicanje prava žena, rodne ravnopravnosti, osnaživanja žena i rodno osviještene politike;

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – glava

Članak 4. – glava

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Potprogram
  Uključivanje i sudjelovanje građana | Potprogram
  Aktivno građanstvo |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Potprogram
  Uključivanje i sudjelovanje građana

Uključivanje i sudjelovanje građana

Potprogram
  Aktivno građanstvo

Aktivno građanstvo

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (
  b
  ) Program je usredotočen na: | U okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (
  c
  ) Program je usredotočen na
  sljedeće svrhe
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (
  b
  ) Program je usredotočen na:

b

U okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (
  c
  ) Program je usredotočen na
  sljedeće svrhe
  :

c

sljedeće svrhe

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a

Članak 4. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | povećanje razumijevanja
  Unije,
  njezine
  povijesti, kulturne baštine i raznolikosti
  među građanima
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

povećanje razumijevanja
  Unije,
  njezine
  povijesti, kulturne baštine i raznolikosti
  među građanima
  ;

povećanje razumijevanja

njezine

među građanima

| (a) | podupiranje projekata koje predlože građani, s posebnim naglaskom na mlade ljude, koji su usmjereni na poticanje ljudi da ne samo pamte događaje koji su prethodili uspostavi Unije, koji čine srž njezine povijesne memorije, već i da uče više o svojoj zajedničkoj povijesti, kulturi i vrijednostima te da steknu osjećaj bogatstva zajedničke kulturne baštine te kulturne i jezične raznolikosti, koja je temelj zajedničke budućnosti; Jačanje razumijevanja Unije, njezina podrijetla, svrhe i postignuća te jačanje svijesti o sadašnjim i budućim izazovima te o važnosti međusobnog razumijevanja i tolerancije koji su u samom središtu europskog projekta
  ; |
| --- | --- |

(a)

podupiranje projekata koje predlože građani, s posebnim naglaskom na mlade ljude, koji su usmjereni na poticanje ljudi da ne samo pamte događaje koji su prethodili uspostavi Unije, koji čine srž njezine povijesne memorije, već i da uče više o svojoj zajedničkoj povijesti, kulturi i vrijednostima te da steknu osjećaj bogatstva zajedničke kulturne baštine te kulturne i jezične raznolikosti, koja je temelj zajedničke budućnosti; Jačanje razumijevanja Unije, njezina podrijetla, svrhe i postignuća te jačanje svijesti o sadašnjim i budućim izazovima te o važnosti međusobnog razumijevanja i tolerancije koji su u samom središtu europskog projekta
  ;

podupiranje projekata koje predlože građani, s posebnim naglaskom na mlade ljude, koji su usmjereni na poticanje ljudi da ne samo pamte događaje koji su prethodili uspostavi Unije, koji čine srž njezine povijesne memorije, već i da uče više o svojoj zajedničkoj povijesti, kulturi i vrijednostima te da steknu osjećaj bogatstva zajedničke kulturne baštine te kulturne i jezične raznolikosti, koja je temelj zajedničke budućnosti; Jačanje razumijevanja Unije, njezina podrijetla, svrhe i postignuća te jačanje svijesti o sadašnjim i budućim izazovima te o važnosti međusobnog razumijevanja i tolerancije koji su u samom središtu europskog projekta

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | promicanje i podupiranje razmjena dobrih praksi u vezi s formalnim i neformalnim obrazovanjem za europsko građanstvo; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

promicanje i podupiranje razmjena dobrih praksi u vezi s formalnim i neformalnim obrazovanjem za europsko građanstvo;

promicanje i podupiranje razmjena dobrih praksi u vezi s formalnim i neformalnim obrazovanjem za europsko građanstvo;

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b

Članak 4. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | promicanje
  razmjene i suradnje među građanima različitih zemalja; promicanje građanskog
  i 
  demokratskog sudjelovanja omogućavajući građanima
  i 
  predstavničkim udrugama da objave i javno razmijene svoje stavove
  u 
  svim područjima djelovanja Unije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

promicanje
  razmjene i suradnje među građanima različitih zemalja; promicanje građanskog
  i 
  demokratskog sudjelovanja omogućavajući građanima
  i 
  predstavničkim udrugama da objave i javno razmijene svoje stavove
  u 
  svim područjima djelovanja Unije
  .

razmjene i suradnje među građanima različitih zemalja; promicanje građanskog

demokratskog sudjelovanja omogućavajući građanima

predstavničkim udrugama da objave i javno razmijene svoje stavove

svim područjima djelovanja Unije

| (b) | promicanje
  javnog dijaloga kroz bratimljenje gradova, sastanci građana, posebno mladih ljudi,
  i 
  kroz suradnju između općina, lokalnih zajednica
  i 
  organizacija civilnog društva u različitim zemljama kako bi im se pružila izravna praktična iskustva o bogatstvu kulturne raznolikosti i baštine
  u 
  Uniji te kako bi se povećala uključenost građana u društvo |
| --- | --- |

(b)

promicanje
  javnog dijaloga kroz bratimljenje gradova, sastanci građana, posebno mladih ljudi,
  i 
  kroz suradnju između općina, lokalnih zajednica
  i 
  organizacija civilnog društva u različitim zemljama kako bi im se pružila izravna praktična iskustva o bogatstvu kulturne raznolikosti i baštine
  u 
  Uniji te kako bi se povećala uključenost građana u društvo

javnog dijaloga kroz bratimljenje gradova, sastanci građana, posebno mladih ljudi,

kroz suradnju između općina, lokalnih zajednica

organizacija civilnog društva u različitim zemljama kako bi im se pružila izravna praktična iskustva o bogatstvu kulturne raznolikosti i baštine

Uniji te kako bi se povećala uključenost građana u društvo

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | poticanje i jačanje građanskog sudjelovanja u demokratskom životu Unije na lokalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini; da se građanima i udrugama omogući promicanje međukulturnog dijaloga i odgovarajuće javne rasprave o svim područjima djelovanja Unije, čime se doprinosi oblikovanju političkog programa Unije; podupiranje organizacija zajedničkih inicijativa u obliku građanskih udruga i mreža pravnih subjekata za učinkovitije provođenje ciljeva utvrđenih u prethodnim stavcima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

poticanje i jačanje građanskog sudjelovanja u demokratskom životu Unije na lokalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini; da se građanima i udrugama omogući promicanje međukulturnog dijaloga i odgovarajuće javne rasprave o svim područjima djelovanja Unije, čime se doprinosi oblikovanju političkog programa Unije; podupiranje organizacija zajedničkih inicijativa u obliku građanskih udruga i mreža pravnih subjekata za učinkovitije provođenje ciljeva utvrđenih u prethodnim stavcima;

poticanje i jačanje građanskog sudjelovanja u demokratskom životu Unije na lokalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini; da se građanima i udrugama omogući promicanje međukulturnog dijaloga i odgovarajuće javne rasprave o svim područjima djelovanja Unije, čime se doprinosi oblikovanju političkog programa Unije; podupiranje organizacija zajedničkih inicijativa u obliku građanskih udruga i mreža pravnih subjekata za učinkovitije provođenje ciljeva utvrđenih u prethodnim stavcima;

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 5. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (c) Program je usredotočen na: | U okviru općeg cilja navedenog u članku 2. stavku 1. i u okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (c) Program je usredotočen na: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (c) Program je usredotočen na:

U okviru općeg cilja navedenog u članku 2. stavku 1. i u okviru posebnog cilja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (c) Program je usredotočen na:

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka -a (nova)

Članak 5. – stavak 1. – točka -a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | sprečavanje i suzbijanje svih oblika nasilja prema ženama na temelju spola te promicanje potpune provedbe Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) na svim razinama; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

sprečavanje i suzbijanje svih oblika nasilja prema ženama na temelju spola te promicanje potpune provedbe Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) na svim razinama; i

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka a

Članak 5. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | sprečavanje i suzbijanje svih oblika nasilja nad djecom, mladima
  i ženama
  te drugim ugroženim skupinama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

sprečavanje i suzbijanje svih oblika nasilja nad djecom, mladima
  i ženama
  te drugim ugroženim skupinama;

i ženama

| (a) | sprečavanje i suzbijanje svih oblika nasilja nad djecom, mladima te drugim ugroženim skupinama
  , kao što su pripadnici zajednice LGBTQI, osobe s invaliditetom, pripadnici manjina, starije osobe, izbjeglice i migranti
  ; |
| --- | --- |

(a)

sprečavanje i suzbijanje svih oblika nasilja nad djecom, mladima te drugim ugroženim skupinama
  , kao što su pripadnici zajednice LGBTQI, osobe s invaliditetom, pripadnici manjina, starije osobe, izbjeglice i migranti
  ;

, kao što su pripadnici zajednice LGBTQI, osobe s invaliditetom, pripadnici manjina, starije osobe, izbjeglice i migranti

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka b

Članak 5. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | pružanje podrške žrtvama takvog nasilja i njihovu zaštitu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

pružanje podrške žrtvama takvog nasilja i njihovu zaštitu.

| (b) | podupiranje i zaštita žrtava
  takvog nasilja
  , uključujući podupiranjem aktivnosti organizacija civilnog društva kojima se olakšava
  i 
  osigurava pristup pravosuđu, službama za potporu žrtvama i sigurnom kaznenom izvješćivanju za sve žrtve nasilja te podupiranju i osiguranju iste razine zaštite u cijeloj Uniji za žrtve rodno uvjetovanog nasilja
  . |
| --- | --- |

(b)

podupiranje i zaštita žrtava
  takvog nasilja
  , uključujući podupiranjem aktivnosti organizacija civilnog društva kojima se olakšava
  i 
  osigurava pristup pravosuđu, službama za potporu žrtvama i sigurnom kaznenom izvješćivanju za sve žrtve nasilja te podupiranju i osiguranju iste razine zaštite u cijeloj Uniji za žrtve rodno uvjetovanog nasilja
  .

podupiranje i zaštita žrtava

, uključujući podupiranjem aktivnosti organizacija civilnog društva kojima se olakšava

osigurava pristup pravosuđu, službama za potporu žrtvama i sigurnom kaznenom izvješćivanju za sve žrtve nasilja te podupiranju i osiguranju iste razine zaštite u cijeloj Uniji za žrtve rodno uvjetovanog nasilja

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1.

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  [
  641 705 000 ] EUR u tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi [
  1 627 000 000 ]
   EUR u 
  cijenama iz 2018. [1 834 000 000 ] EUR u
  tekućim cijenama]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  [
  641 705 000 ] EUR u tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi [
  1 627 000 000 ]
   EUR u 
  cijenama iz 2018. [1 834 000 000 ] EUR u
  tekućim cijenama].

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – točka -a (nova)

Članak 6. – stavak 2. – točka -a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | [754 062 000 u cijenama iz 2018.] [850 000 000  EUR u tekućim cijenama] (tj. 46,34  % ukupne financijske omotnice) za posebne ciljeve iz članka 2. stavak 2. točke (-a); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

[754 062 000 u cijenama iz 2018.] [850 000 000  EUR u tekućim cijenama] (tj. 46,34  % ukupne financijske omotnice) za posebne ciljeve iz članka 2. stavak 2. točke (-a);

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – točka a

Članak 6. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | [
  408 705 000 ] 
  EUR
  za posebne ciljeve iz članka 2
  stavka
   2.
  točke
   (a) i 
  članka 2. stavka 2. točke
   (c); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

[
  408 705 000 ] 
  EUR
  za posebne ciljeve iz članka 2
  stavka
   2.
  točke
   (a) i 
  članka 2. stavka 2. točke
   (c);

[

EUR

stavka

točke

članka 2. stavka 2. točke

| (a) | [
  429 372 000
  u cijenama iz 2018.
  ]
  [484 000 000  EUR] (tj. 26,39  % ukupne financijske omotnice)
  za posebne ciljeve iz članka 2
  . stavak
  2.
  točaka (a) i (c)
  ; |
| --- | --- |

(a)

[
  429 372 000
  u cijenama iz 2018.
  ]
  [484 000 000  EUR] (tj. 26,39  % ukupne financijske omotnice)
  za posebne ciljeve iz članka 2
  . stavak
  2.
  točaka (a) i (c)
  ;

[

u cijenama iz 2018.

[484 000 000  EUR] (tj. 26,39  % ukupne financijske omotnice)

. stavak

točaka (a) i (c)

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – točka b

Članak 6. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | [233 000 000
  ] EUR
  za
  posebni cilj
  iz članka 2.
  stavka
   2. točke (b). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

[233 000 000
  ] EUR
  za
  posebni cilj
  iz članka 2.
  stavka
   2. točke (b).

] EUR

posebni cilj

stavka

| (b) | [
  443 566 000 u cijenama iz 2018.] [500 000 000  EUR] (tj. 27,26  % ukupne financijske omotnice)
  za
  posebne ciljeve
  iz članka 2.
  stavak 2. točke (b). |
| --- | --- |

(b)

[
  443 566 000 u cijenama iz 2018.] [500 000 000  EUR] (tj. 27,26  % ukupne financijske omotnice)
  za
  posebne ciljeve
  iz članka 2.
  stavak 2. točke (b).

443 566 000 u cijenama iz 2018.] [500 000 000  EUR] (tj. 27,26  % ukupne financijske omotnice)

posebne ciljeve

stavak 2. točke (b).

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija dodjeljuje barem 50 % sredstava iz točke (-a) i (a) prvog podstavka ovog stavka, za potporu organizacijama civilnoga društva, od čega se barem 65 % dodjeljuje lokalnim i regionalnim organizacijama. |
| | Komisija ne odstupa od dodijeljenih postotaka financijske omotnice, kako je navedeno u Prilogu I (-a), za više od 5 postotnih bodova. Ako se pokaže da je potrebno premašiti to ograničenje, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 16. za izmjenu Priloga I (-a) korekcijom dodijeljenih postotaka programskih sredstava za pet do deset postotnih bodova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija dodjeljuje barem 50 % sredstava iz točke (-a) i (a) prvog podstavka ovog stavka, za potporu organizacijama civilnoga društva, od čega se barem 65 % dodjeljuje lokalnim i regionalnim organizacijama.

Komisija dodjeljuje barem 50 % sredstava iz točke (-a) i (a) prvog podstavka ovog stavka, za potporu organizacijama civilnoga društva, od čega se barem 65 % dodjeljuje lokalnim i regionalnim organizacijama.

Komisija ne odstupa od dodijeljenih postotaka financijske omotnice, kako je navedeno u Prilogu I (-a), za više od 5 postotnih bodova. Ako se pokaže da je potrebno premašiti to ograničenje, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 16. za izmjenu Priloga I (-a) korekcijom dodijeljenih postotaka programskih sredstava za pet do deset postotnih bodova.

Komisija ne odstupa od dodijeljenih postotaka financijske omotnice, kako je navedeno u Prilogu I (-a), za više od 5 postotnih bodova. Ako se pokaže da je potrebno premašiti to ograničenje, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 16. za izmjenu Priloga I (-a) korekcijom dodijeljenih postotaka programskih sredstava za pet do deset postotnih bodova.

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 5.

Članak 6. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe
  ili neizravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c)
  . Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice. | 5.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev
  ili zahtjev Komisije
  , prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe. Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe
  ili neizravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c)
  . Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice.

5.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev
  ili zahtjev Komisije
  , prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe. Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist države članice.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6.a (novi)

Članak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.a |
| | Mehanizam za potporu vrijednostima |
| | 1.
     
  U iznimnim slučajevima, kada postoji ozbiljno i brzo pogoršanje u državi članici u odnosu na usklađenost s vrijednostima Unije iz članka 2. UEU-a, te postoji opasnost da se dovoljno ne štite i ne promiču te vrijednosti, Komisija može pokrenuti poziv za podnošenje prijedloga u obliku ubrzanog postupka za podnošenje zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava organizacijama civilnog društva u cilju olakšavanja, podupiranja i jačanja demokratskog dijaloga u dotičnoj državi članici te rješavanja problema nedovoljne usklađenosti s vrijednostima iz članka 2. UEU-a. |
| | 2.
     
  Komisija namjenjuje do 5 % iznosa iz članka 6(2)(-a) mehanizmu za potporu vrijednostima iz stavka 1. ovog članka. Na kraju svake proračunske godine Komisija prenosi sredstva za koja nisu preuzete obveze u okviru ovog mehanizma za potporu drugim mjerama koje su u okviru ciljeva Programa. |
| | 3.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 16. kako bi se pokrenuo mehanizam za potporu vrijednostima iz stavka 1. ovog članka. Pokretanje mehanizma temelji se na sveobuhvatnom i redovitom praćenju na temelju dokaza i ocjenjivanju stanja u svim državama članicama u pogledu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.a

Članak 6.a

Mehanizam za potporu vrijednostima

Mehanizam za potporu vrijednostima

1.
     
  U iznimnim slučajevima, kada postoji ozbiljno i brzo pogoršanje u državi članici u odnosu na usklađenost s vrijednostima Unije iz članka 2. UEU-a, te postoji opasnost da se dovoljno ne štite i ne promiču te vrijednosti, Komisija može pokrenuti poziv za podnošenje prijedloga u obliku ubrzanog postupka za podnošenje zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava organizacijama civilnog društva u cilju olakšavanja, podupiranja i jačanja demokratskog dijaloga u dotičnoj državi članici te rješavanja problema nedovoljne usklađenosti s vrijednostima iz članka 2. UEU-a.

2.
     
  Komisija namjenjuje do 5 % iznosa iz članka 6(2)(-a) mehanizmu za potporu vrijednostima iz stavka 1. ovog članka. Na kraju svake proračunske godine Komisija prenosi sredstva za koja nisu preuzete obveze u okviru ovog mehanizma za potporu drugim mjerama koje su u okviru ciljeva Programa.

3.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 16. kako bi se pokrenuo mehanizam za potporu vrijednostima iz stavka 1. ovog članka. Pokretanje mehanizma temelji se na sveobuhvatnom i redovitom praćenju na temelju dokaza i ocjenjivanju stanja u svim državama članicama u pogledu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku 61. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe. | 1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku 61. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe.

1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi. | 2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi
  , prvenstveno putem bespovratnih sredstava za djelovanje, kao i godišnjih i višegodišnjih bespovratnih sredstava za poslovanje. To financiranje se provodi tako što se jamči dobro financijsko upravljanje, pametna uporaba javnih sredstava, nisko administrativno opterećenje za operatora programa i korisnike, kao i dostupnost sredstava Programa potencijalnim korisnicima. Mogu se koristiti jednokratni iznosi, jedinični troškovi, fiksne stope i bespovratna sredstva s kaskadnim učinkom (financijska potpora trećim osobama). Sufinanciranje se prihvaća u naravi i može se izostaviti u slučajevima ograničenog komplementarnog financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi.

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi
  , prvenstveno putem bespovratnih sredstava za djelovanje, kao i godišnjih i višegodišnjih bespovratnih sredstava za poslovanje. To financiranje se provodi tako što se jamči dobro financijsko upravljanje, pametna uporaba javnih sredstava, nisko administrativno opterećenje za operatora programa i korisnike, kao i dostupnost sredstava Programa potencijalnim korisnicima. Mogu se koristiti jednokratni iznosi, jedinični troškovi, fiksne stope i bespovratna sredstva s kaskadnim učinkom (financijska potpora trećim osobama). Sufinanciranje se prihvaća u naravi i može se izostaviti u slučajevima ograničenog komplementarnog financiranja.

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Aktivnosti
  kojima se pridonosi ostvarivanju posebnog cilja navedenog u članku 2. mogu se financirati u skladu s ovom Uredbom. Posebno su aktivnosti navedene u 
  Prilogu I
  . prihvatljive za financiranje. | 1. | Aktivnosti
  kojima se pridonosi ostvarivanju
  općeg ili
  posebnog cilja navedenog u članku 2. mogu se financirati u skladu s ovom Uredbom. Posebno su aktivnosti navedene u 
  članku 9
  .
  a
  prihvatljive za financiranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Aktivnosti
  kojima se pridonosi ostvarivanju posebnog cilja navedenog u članku 2. mogu se financirati u skladu s ovom Uredbom. Posebno su aktivnosti navedene u 
  Prilogu I
  . prihvatljive za financiranje.

Aktivnosti

Prilogu I

1.

1.

Aktivnosti
  kojima se pridonosi ostvarivanju
  općeg ili
  posebnog cilja navedenog u članku 2. mogu se financirati u skladu s ovom Uredbom. Posebno su aktivnosti navedene u 
  članku 9
  .
  a
  prihvatljive za financiranje.

Aktivnosti

općeg ili

članku 9

a

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. (novi)

Članak 9. – stavak 2. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2. | U skladu s člankom 11. stavkom 2. UEU-a Komisija osniva Skupinu za civilni dijalog čiji je cilj osigurati redovit, otvoren i transparentan dijalog s korisnicima Programa i drugih relevantnih dionika radi razmjene iskustava i dobrih praksi te radi raspravljanja o političkim događanjima u područjima i ciljevima obuhvaćenima Programom i povezanim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

2.

U skladu s člankom 11. stavkom 2. UEU-a Komisija osniva Skupinu za civilni dijalog čiji je cilj osigurati redovit, otvoren i transparentan dijalog s korisnicima Programa i drugih relevantnih dionika radi razmjene iskustava i dobrih praksi te radi raspravljanja o političkim događanjima u područjima i ciljevima obuhvaćenima Programom i povezanim područjima.

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9.a (novi)

Članak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 9.a |
| | Aktivnosti koje ispunjavaju uvjete za financiranje |
| | Opći i posebni ciljevi Programa utvrđeni u članku 2. provodit će se posebice, ali ne isključivo, podupiranjem sljedećih aktivnosti: |
| | (a) | podizanja razine osviještenosti, javnog obrazovanja, promicanja i širenja informacija radi boljeg poznavanja politika, načela i prava u okviru područja obuhvaćenih Programom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.a

Članak 9.a

Aktivnosti koje ispunjavaju uvjete za financiranje

Aktivnosti koje ispunjavaju uvjete za financiranje

Opći i posebni ciljevi Programa utvrđeni u članku 2. provodit će se posebice, ali ne isključivo, podupiranjem sljedećih aktivnosti:

Opći i posebni ciljevi Programa utvrđeni u članku 2. provodit će se posebice, ali ne isključivo, podupiranjem sljedećih aktivnosti:

(a)

(a)

podizanja razine osviještenosti, javnog obrazovanja, promicanja i širenja informacija radi boljeg poznavanja politika, načela i prava u okviru područja obuhvaćenih Programom;

podizanja razine osviještenosti, javnog obrazovanja, promicanja i širenja informacija radi boljeg poznavanja politika, načela i prava u okviru područja obuhvaćenih Programom;

| (b) | uzajamnog učenja razmjenom dobrih praksi među dionicima radi unapređenja znanja i postizanja većeg uzajamnog razumijevanja te građanskog i demokratskog angažmana; |
| --- | --- |

(b)

(b)

uzajamnog učenja razmjenom dobrih praksi među dionicima radi unapređenja znanja i postizanja većeg uzajamnog razumijevanja te građanskog i demokratskog angažmana;

uzajamnog učenja razmjenom dobrih praksi među dionicima radi unapređenja znanja i postizanja većeg uzajamnog razumijevanja te građanskog i demokratskog angažmana;

| (c) | aktivnosti analitičkog praćenja, izvješćivanja i zagovaranja radi boljeg razumijevanja stanja u državama članicama i na razini Unije u područjima obuhvaćenima Programom te radi boljeg ispravnog prenošenja i provedbe zakona Unije, politika i zajedničkih vrijednosti Unije u državama članicama, takve aktivnosti trebaju, na primjer, obuhvaćati prikupljanje podataka i statistike; razvoj zajedničkih metodologija i prema potrebi pokazatelja ili mjerila; studije, istraživanja, analize i ankete; evaluacije; procjenu učinka; izradu i objavu vodiča, izvješća i obrazovnog materijala. |
| --- | --- |

(c)

(c)

aktivnosti analitičkog praćenja, izvješćivanja i zagovaranja radi boljeg razumijevanja stanja u državama članicama i na razini Unije u područjima obuhvaćenima Programom te radi boljeg ispravnog prenošenja i provedbe zakona Unije, politika i zajedničkih vrijednosti Unije u državama članicama, takve aktivnosti trebaju, na primjer, obuhvaćati prikupljanje podataka i statistike; razvoj zajedničkih metodologija i prema potrebi pokazatelja ili mjerila; studije, istraživanja, analize i ankete; evaluacije; procjenu učinka; izradu i objavu vodiča, izvješća i obrazovnog materijala.

aktivnosti analitičkog praćenja, izvješćivanja i zagovaranja radi boljeg razumijevanja stanja u državama članicama i na razini Unije u područjima obuhvaćenima Programom te radi boljeg ispravnog prenošenja i provedbe zakona Unije, politika i zajedničkih vrijednosti Unije u državama članicama, takve aktivnosti trebaju, na primjer, obuhvaćati prikupljanje podataka i statistike; razvoj zajedničkih metodologija i prema potrebi pokazatelja ili mjerila; studije, istraživanja, analize i ankete; evaluacije; procjenu učinka; izradu i objavu vodiča, izvješća i obrazovnog materijala.

| (d) | osposobljavanja relevantnih dionika radi njihova boljeg poznavanja politika i prava u područjima obuhvaćenima Programom te jačanja neovisnosti relevantnih dionika i njihove sposobnosti zagovaranja politika i prava u područjima obuhvaćenima Programom, pa i u okviru strateških sudskih postupaka; |
| --- | --- |

(d)

(d)

osposobljavanja relevantnih dionika radi njihova boljeg poznavanja politika i prava u područjima obuhvaćenima Programom te jačanja neovisnosti relevantnih dionika i njihove sposobnosti zagovaranja politika i prava u područjima obuhvaćenima Programom, pa i u okviru strateških sudskih postupaka;

osposobljavanja relevantnih dionika radi njihova boljeg poznavanja politika i prava u područjima obuhvaćenima Programom te jačanja neovisnosti relevantnih dionika i njihove sposobnosti zagovaranja politika i prava u područjima obuhvaćenima Programom, pa i u okviru strateških sudskih postupaka;

| (e) | osvješćivanja javnosti i razumijevanja rizika, pravila, zaštitnih mjera i prava u vezi sa zaštitom osobnih podataka, privatnosti i digitalne sigurnosti; |
| --- | --- |

(e)

(e)

osvješćivanja javnosti i razumijevanja rizika, pravila, zaštitnih mjera i prava u vezi sa zaštitom osobnih podataka, privatnosti i digitalne sigurnosti;

osvješćivanja javnosti i razumijevanja rizika, pravila, zaštitnih mjera i prava u vezi sa zaštitom osobnih podataka, privatnosti i digitalne sigurnosti;

| (f) | jačanja osviještenosti građana o glavnim europskim vrijednostima i njihovoj predanosti pravdi, jednakosti, vladavini prava i demokraciji te o njihovim pravima i obvezama koje proizlaze iz građanstva Unije kao što su pravo na putovanje, rad, studij i život u drugoj državi članici, preko kampanja informiranja i promicanja uzajamnog razumijevanja, međukulturnog dijaloga i poštovanja raznolikosti u Uniji; |
| --- | --- |

(f)

(f)

jačanja osviještenosti građana o glavnim europskim vrijednostima i njihovoj predanosti pravdi, jednakosti, vladavini prava i demokraciji te o njihovim pravima i obvezama koje proizlaze iz građanstva Unije kao što su pravo na putovanje, rad, studij i život u drugoj državi članici, preko kampanja informiranja i promicanja uzajamnog razumijevanja, međukulturnog dijaloga i poštovanja raznolikosti u Uniji;

jačanja osviještenosti građana o glavnim europskim vrijednostima i njihovoj predanosti pravdi, jednakosti, vladavini prava i demokraciji te o njihovim pravima i obvezama koje proizlaze iz građanstva Unije kao što su pravo na putovanje, rad, studij i život u drugoj državi članici, preko kampanja informiranja i promicanja uzajamnog razumijevanja, međukulturnog dijaloga i poštovanja raznolikosti u Uniji;

| (g) | jačanja osviještenosti među građanima, posebno mladima, o europskoj kulturi, kulturnome naslijeđu, identitetu, povijesti i sjećanju te učvršćenja njihova osjećaja pripadnosti u Uniji, posebno preko inicijativa za promišljanje o uzrocima totalitarnih režima u modernoj povijesti Europe i u spomen na žrtve tih zločina, počinjene nepravde i aktivnosti koje se odnose na druge prijelomne trenutke u novijoj europskoj povijesti; |
| --- | --- |

(g)

(g)

jačanja osviještenosti među građanima, posebno mladima, o europskoj kulturi, kulturnome naslijeđu, identitetu, povijesti i sjećanju te učvršćenja njihova osjećaja pripadnosti u Uniji, posebno preko inicijativa za promišljanje o uzrocima totalitarnih režima u modernoj povijesti Europe i u spomen na žrtve tih zločina, počinjene nepravde i aktivnosti koje se odnose na druge prijelomne trenutke u novijoj europskoj povijesti;

jačanja osviještenosti među građanima, posebno mladima, o europskoj kulturi, kulturnome naslijeđu, identitetu, povijesti i sjećanju te učvršćenja njihova osjećaja pripadnosti u Uniji, posebno preko inicijativa za promišljanje o uzrocima totalitarnih režima u modernoj povijesti Europe i u spomen na žrtve tih zločina, počinjene nepravde i aktivnosti koje se odnose na druge prijelomne trenutke u novijoj europskoj povijesti;

| (h) | okupljanja građana različitih državljanstava i kultura tako da im se pruži mogućnost da sudjeluju u aktivnostima bratimljenja gradova i projektima malih razmjera i projektima civilnoga društva, čime se stvaraju uvjeti za jačanje pristupa „odozdo prema gore”; |
| --- | --- |

(h)

(h)

okupljanja građana različitih državljanstava i kultura tako da im se pruži mogućnost da sudjeluju u aktivnostima bratimljenja gradova i projektima malih razmjera i projektima civilnoga društva, čime se stvaraju uvjeti za jačanje pristupa „odozdo prema gore”;

okupljanja građana različitih državljanstava i kultura tako da im se pruži mogućnost da sudjeluju u aktivnostima bratimljenja gradova i projektima malih razmjera i projektima civilnoga društva, čime se stvaraju uvjeti za jačanje pristupa „odozdo prema gore”;

| (i) | poticanja i omogućivanja aktivnog i uključivog sudjelovanja, s posebnim naglaskom na marginaliziranim društvenim skupinama, u izgradnji demokratskije Unije te podizanja osviještenosti te promicanja i obrane temeljnih prava, prava i vrijednosti pružanjem potpore organizacijama civilnog društva aktivnima u područjima obuhvaćenima Programom na svim razinama, kao i razvijanja kapaciteta europskih mreža i organizacija civilnog društva radi doprinošenja razvoju, podizanju osviještenosti i praćenju provedbe prava Unije, političkih ciljeva, vrijednosti i strategija; |
| --- | --- |

(i)

(i)

poticanja i omogućivanja aktivnog i uključivog sudjelovanja, s posebnim naglaskom na marginaliziranim društvenim skupinama, u izgradnji demokratskije Unije te podizanja osviještenosti te promicanja i obrane temeljnih prava, prava i vrijednosti pružanjem potpore organizacijama civilnog društva aktivnima u područjima obuhvaćenima Programom na svim razinama, kao i razvijanja kapaciteta europskih mreža i organizacija civilnog društva radi doprinošenja razvoju, podizanju osviještenosti i praćenju provedbe prava Unije, političkih ciljeva, vrijednosti i strategija;

poticanja i omogućivanja aktivnog i uključivog sudjelovanja, s posebnim naglaskom na marginaliziranim društvenim skupinama, u izgradnji demokratskije Unije te podizanja osviještenosti te promicanja i obrane temeljnih prava, prava i vrijednosti pružanjem potpore organizacijama civilnog društva aktivnima u područjima obuhvaćenima Programom na svim razinama, kao i razvijanja kapaciteta europskih mreža i organizacija civilnog društva radi doprinošenja razvoju, podizanju osviještenosti i praćenju provedbe prava Unije, političkih ciljeva, vrijednosti i strategija;

| (j) | financiranja tehničke i organizacijske potpore provedbi Uredbe [(EU) br. 211/2011], čime se podupire ostvarivanje prava građana na pokretanje europskih građanskih inicijativa i pruža potpora tim inicijativama; |
| --- | --- |

(j)

(j)

financiranja tehničke i organizacijske potpore provedbi Uredbe [(EU) br. 211/2011], čime se podupire ostvarivanje prava građana na pokretanje europskih građanskih inicijativa i pruža potpora tim inicijativama;

financiranja tehničke i organizacijske potpore provedbi Uredbe [(EU) br. 211/2011], čime se podupire ostvarivanje prava građana na pokretanje europskih građanskih inicijativa i pruža potpora tim inicijativama;

| (k) | boljeg poznavanja Programa, širenja i prenosivosti njegovih rezultata te poticanja informiranja građana i civilnog društva, pa i osnivanjem neovisnih programskih kontaktnih točaka i pružanjem potpore tim kontaktnim točkama; |
| --- | --- |

(k)

(k)

boljeg poznavanja Programa, širenja i prenosivosti njegovih rezultata te poticanja informiranja građana i civilnog društva, pa i osnivanjem neovisnih programskih kontaktnih točaka i pružanjem potpore tim kontaktnim točkama;

boljeg poznavanja Programa, širenja i prenosivosti njegovih rezultata te poticanja informiranja građana i civilnog društva, pa i osnivanjem neovisnih programskih kontaktnih točaka i pružanjem potpore tim kontaktnim točkama;

| (l) | jačanja kapaciteta i nezavisnosti branitelja ljudskih prava i organizacija civilnog društva koje prate stanje vladavine prava te podupiru aktivnosti na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(l)

(l)

jačanja kapaciteta i nezavisnosti branitelja ljudskih prava i organizacija civilnog društva koje prate stanje vladavine prava te podupiru aktivnosti na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini;

jačanja kapaciteta i nezavisnosti branitelja ljudskih prava i organizacija civilnog društva koje prate stanje vladavine prava te podupiru aktivnosti na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini;

| (m) | pružanja potpore obrani zviždača, uključujući inicijative i mjere za uspostavljanje sigurnih kanala za izvješćivanje unutar organizacija i javnim vlastima ili drugim relevantnim tijelima te mjera za zaštitu zviždača od otkaza, nazadovanja ili drugih oblika osvete, pa i s pomoću informacija i osposobljavanja za relevantna javna tijela i dionike; |
| --- | --- |

(m)

(m)

pružanja potpore obrani zviždača, uključujući inicijative i mjere za uspostavljanje sigurnih kanala za izvješćivanje unutar organizacija i javnim vlastima ili drugim relevantnim tijelima te mjera za zaštitu zviždača od otkaza, nazadovanja ili drugih oblika osvete, pa i s pomoću informacija i osposobljavanja za relevantna javna tijela i dionike;

pružanja potpore obrani zviždača, uključujući inicijative i mjere za uspostavljanje sigurnih kanala za izvješćivanje unutar organizacija i javnim vlastima ili drugim relevantnim tijelima te mjera za zaštitu zviždača od otkaza, nazadovanja ili drugih oblika osvete, pa i s pomoću informacija i osposobljavanja za relevantna javna tijela i dionike;

| (n) | pružanja potpore inicijativama i mjerama za promicanje i zaštitu slobode i pluralizma medija te za izgradnju kapaciteta za nove izazove kao što su novi mediji i suprotstavljanje govoru mržnje kao i ciljanim pogrešnim informacijama podizanjem razine osviještenosti, osposobljavanjem, studijama i aktivnostima praćenja; |
| --- | --- |

(n)

(n)

pružanja potpore inicijativama i mjerama za promicanje i zaštitu slobode i pluralizma medija te za izgradnju kapaciteta za nove izazove kao što su novi mediji i suprotstavljanje govoru mržnje kao i ciljanim pogrešnim informacijama podizanjem razine osviještenosti, osposobljavanjem, studijama i aktivnostima praćenja;

pružanja potpore inicijativama i mjerama za promicanje i zaštitu slobode i pluralizma medija te za izgradnju kapaciteta za nove izazove kao što su novi mediji i suprotstavljanje govoru mržnje kao i ciljanim pogrešnim informacijama podizanjem razine osviještenosti, osposobljavanjem, studijama i aktivnostima praćenja;

| (o) | pružanja potpore organizacijama civilnog društva koje djeluju na promicanju i praćenju integriteta, transparentnosti i odgovornosti javne uprave i javnih tijela i na borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

(o)

(o)

pružanja potpore organizacijama civilnog društva koje djeluju na promicanju i praćenju integriteta, transparentnosti i odgovornosti javne uprave i javnih tijela i na borbi protiv korupcije;

pružanja potpore organizacijama civilnog društva koje djeluju na promicanju i praćenju integriteta, transparentnosti i odgovornosti javne uprave i javnih tijela i na borbi protiv korupcije;

| (p) | pružanja potpore organizacijama koje pomažu, udomljuju i štite žrtve nasilja i osobe suočene s prijetnjama, uključujući skloništa za žene; |
| --- | --- |

(p)

(p)

pružanja potpore organizacijama koje pomažu, udomljuju i štite žrtve nasilja i osobe suočene s prijetnjama, uključujući skloništa za žene;

pružanja potpore organizacijama koje pomažu, udomljuju i štite žrtve nasilja i osobe suočene s prijetnjama, uključujući skloništa za žene;

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe. | 1.   Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe
  te obuhvaćaju bespovratna sredstva za djelovanje, višegodišnja bespovratna sredstva za poslovanje i kaskadna bespovratna sredstva
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

1.   Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe
  te obuhvaćaju bespovratna sredstva za djelovanje, višegodišnja bespovratna sredstva za poslovanje i kaskadna bespovratna sredstva
  .

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2.

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Članovi komisije za evaluaciju mogu biti vanjski stručnjaci. | 2.   Članovi komisije za evaluaciju mogu biti vanjski stručnjaci.
  Sastav komisije za evaluaciju mora odražavati uravnoteženu rodnu zastupljenost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Članovi komisije za evaluaciju mogu biti vanjski stručnjaci.

2.   Članovi komisije za evaluaciju mogu biti vanjski stručnjaci.
  Sastav komisije za evaluaciju mora odražavati uravnoteženu rodnu zastupljenost.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1.

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za aktivnost za koju je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući fondove s podijeljenim upravljanjem, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. [Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove aktivnosti, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi]. | 1.   Za aktivnost za koju je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući fondove s podijeljenim upravljanjem, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove
  te da se dvostruko financiranje izbjegne jasnim navođenjem izvora financiranja za svaku kategoriju rashoda u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja
  . [Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove aktivnosti, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za aktivnost za koju je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući fondove s podijeljenim upravljanjem, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. [Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove aktivnosti, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi].

1.   Za aktivnost za koju je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući fondove s podijeljenim upravljanjem, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove
  te da se dvostruko financiranje izbjegne jasnim navođenjem izvora financiranja za svaku kategoriju rashoda u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja
  . [Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove aktivnosti, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi].

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2. – točka a – alineja 1.

Članak 12. – stavak 2. – točka a – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | državi članici ili prekomorskoj zemlji ili prekomorskom području
  koje je
  s 
  njom povezano
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

državi članici ili prekomorskoj zemlji ili prekomorskom području
  koje je
  s 
  njom povezano
  ,

koje je

njom povezano

| — | državi članici ili prekomorskoj zemlji ili prekomorskom području
  povezanima
  s 
  tom državom članicom
  , |
| --- | --- |

—

državi članici ili prekomorskoj zemlji ili prekomorskom području
  povezanima
  s 
  tom državom članicom
  ,

povezanima

tom državom članicom

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2. – točka a – alineja 2.

Članak 12. – stavak 2. – točka a – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | trećoj zemlji pridruženoj Programu, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

trećoj zemlji pridruženoj Programu,

| — | za posebne ciljeve navedene u članku 2. stavku 2. točkama (a) i (c),
  trećoj zemlji pridruženoj Programu
  u skladu s člankom 7. ove Uredbe
  , |
| --- | --- |

—

za posebne ciljeve navedene u članku 2. stavku 2. točkama (a) i (c),
  trećoj zemlji pridruženoj Programu
  u skladu s člankom 7. ove Uredbe
  ,

za posebne ciljeve navedene u članku 2. stavku 2. točkama (a) i (c),

u skladu s člankom 7. ove Uredbe

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2. – točka b

Članak 12. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka međunarodna organizacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka međunarodna organizacija.

| (b) | svaki
  neprofitni
  pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka međunarodna organizacija. |
| --- | --- |

(b)

svaki
  neprofitni
  pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka međunarodna organizacija.

neprofitni

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 3.

Članak 12. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Bespovratna sredstva za poslovanje mogu se dodijeliti Europskoj mreži tijela za ravnopravnost (EQUINET) bez poziva na podnošenje prijedloga radi pokrivanja izdataka povezanih s njezinim stalnim programom rada. | 3.   Bespovratna sredstva za poslovanje mogu se dodijeliti Europskoj mreži tijela za ravnopravnost (EQUINET) bez poziva na podnošenje prijedloga
  , prema članku 6. stavku 2. točki (a),
  radi pokrivanja izdataka povezanih s njezinim stalnim programom rada
  pod uvjetom da je za njihov radni program provedena procjena utjecaja na spolove
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Bespovratna sredstva za poslovanje mogu se dodijeliti Europskoj mreži tijela za ravnopravnost (EQUINET) bez poziva na podnošenje prijedloga radi pokrivanja izdataka povezanih s njezinim stalnim programom rada.

3.   Bespovratna sredstva za poslovanje mogu se dodijeliti Europskoj mreži tijela za ravnopravnost (EQUINET) bez poziva na podnošenje prijedloga
  , prema članku 6. stavku 2. točki (a),
  radi pokrivanja izdataka povezanih s njezinim stalnim programom rada
  pod uvjetom da je za njihov radni program provedena procjena utjecaja na spolove
  .

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – glava

Članak 13. – glava

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program rada | Program rada
  i višegodišnji prioriteti |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Program rada

Program rada
  i višegodišnji prioriteti

i višegodišnji prioriteti

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Program se
  provodi
  prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe. | 1.   Program se
  ostvaruje
  prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Program se
  provodi
  prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe.

1.   Program se
  ostvaruje
  prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe.

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija primjenjuje načelo partnerstva pri odlučivanju o svojim prioritetima u okviru Programa i osigurava sveobuhvatnu uključenost dionika u planiranje, provedbu, praćenje i evaluaciju ovog Programa i njegovih programa rada u skladu s člankom 15.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Komisija primjenjuje načelo partnerstva pri odlučivanju o svojim prioritetima u okviru Programa i osigurava sveobuhvatnu uključenost dionika u planiranje, provedbu, praćenje i evaluaciju ovog Programa i njegovih programa rada u skladu s člankom 15.a.

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.

Članak 13. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  provedbenim aktom donosi program
  rada.
  Taj se provedbeni akt donosi u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 19. | 2.   Komisija
  je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 16. radi dopune ove Uredbe uspostavljanjem odgovarajućeg programa
  rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija
  provedbenim aktom donosi program
  rada.
  Taj se provedbeni akt donosi u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 19.

2.   Komisija
  je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 16. radi dopune ove Uredbe uspostavljanjem odgovarajućeg programa
  rada.

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1.

Članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 2.
  navedeni su
  u Prilogu II. | 1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 2.
  prikupljaju se, ako je primjenjivo, razvrstani po spolu. Popis pokazatelja naveden je
  u Prilogu II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 2.
  navedeni su
  u Prilogu II.

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 2.
  prikupljaju se, ako je primjenjivo, razvrstani po spolu. Popis pokazatelja naveden je
  u Prilogu II.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 3.

Članak 14. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i države članice. | 3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne
  i najmanje opterećujuće
  obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i države članice.
  Kako bi se olakšalo ispunjavanje zahtjeva izvješćivanja, Komisija stavlja na raspolaganje formate prilagođene korisnicima te osigurava programe orijentacije i potpore posebno usmjerene na organizacije civilnog društva koje možda nemaju uvijek stručno znanje i vještine te odgovarajuća sredstva i osoblje kako bi ispunile zahtjeve izvješćivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i države članice.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne
  i najmanje opterećujuće
  obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i države članice.
  Kako bi se olakšalo ispunjavanje zahtjeva izvješćivanja, Komisija stavlja na raspolaganje formate prilagođene korisnicima te osigurava programe orijentacije i potpore posebno usmjerene na organizacije civilnog društva koje možda nemaju uvijek stručno znanje i vještine te odgovarajuća sredstva i osoblje kako bi ispunile zahtjeve izvješćivanja.

Amandman 92.

Amandman 92.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 1.

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja. | 1.   
  U evaluacijama se u obzir uzima dimenzija spola i one sadržavaju podatke razvrstane po spolu, uključujući posebno poglavlje za svaki potprogram kao i broj uključenih osoba, njihove povratne informacije i zemljopisnu pokrivenost;
  evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

1.   
  U evaluacijama se u obzir uzima dimenzija spola i one sadržavaju podatke razvrstane po spolu, uključujući posebno poglavlje za svaki potprogram kao i broj uključenih osoba, njihove povratne informacije i zemljopisnu pokrivenost;
  evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2.

Članak 15. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Programa. U evaluaciji
  sredinom provedbenog razdoblja
  u obzir se uzimaju rezultati evaluacija dugoročnog učinka prethodnih programa (programa o pravima, jednakosti i građanstvu i programa Europa za građane). | 2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Programa. U 
  privremenoj
  evaluaciji u obzir se uzimaju rezultati evaluacija dugoročnog učinka prethodnih programa (programa o pravima, jednakosti i građanstvu i programa Europa za građane).
  Privremena evaluacija uključuje procjenu utjecaja na spolove kako bi se procijenilo u kojoj su mjeri ciljevi ravnopravnosti spolova iz Programa ostvareni, osiguralo da nijedna sastavnica Programa nema neželjene negativne učinke na ravnopravnost spolova i utvrdile preporuke za načine na koje se mogu sastaviti budući pozivi na podnošenje ponuda i operativne odluke o dodjeli bespovratnih sredstava radi aktivnog promicanja razmatranja na temu ravnopravnosti spolova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Programa. U evaluaciji
  sredinom provedbenog razdoblja
  u obzir se uzimaju rezultati evaluacija dugoročnog učinka prethodnih programa (programa o pravima, jednakosti i građanstvu i programa Europa za građane).

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Programa. U 
  privremenoj
  evaluaciji u obzir se uzimaju rezultati evaluacija dugoročnog učinka prethodnih programa (programa o pravima, jednakosti i građanstvu i programa Europa za građane).
  Privremena evaluacija uključuje procjenu utjecaja na spolove kako bi se procijenilo u kojoj su mjeri ciljevi ravnopravnosti spolova iz Programa ostvareni, osiguralo da nijedna sastavnica Programa nema neželjene negativne učinke na ravnopravnost spolova i utvrdile preporuke za načine na koje se mogu sastaviti budući pozivi na podnošenje ponuda i operativne odluke o dodjeli bespovratnih sredstava radi aktivnog promicanja razmatranja na temu ravnopravnosti spolova.

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 4.

Članak 15. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija. | 4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.
  Komisija evaluaciju objavljuje na svojoj internetskoj stranici u lako dostupnom formatu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.
  Komisija evaluaciju objavljuje na svojoj internetskoj stranici u lako dostupnom formatu.

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2.

Članak 16. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka
  14. dodjeljuje se Komisiji s trajanjem do 31. prosinca 2027. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članaka 13. i
  14. dodjeljuje se Komisiji s trajanjem do 31. prosinca 2027. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka
  14. dodjeljuje se Komisiji s trajanjem do 31. prosinca 2027.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članaka 13. i
  14. dodjeljuje se Komisiji s trajanjem do 31. prosinca 2027.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 3.

Članak 16. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz
  članka
   14. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz
  članaka 13. i
  14. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz
  članka
   14. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz
  članaka 13. i
  14. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 4.

Članak 16. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. | 4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  Sastav skupine stručnjaka mora odražavati uravnoteženu rodnu zastupljenost. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija osigurava pravodobno i istodobno slanje svih dokumenata, uključujući nacrte akata, Europskom parlamentu i Vijeću u isto vrijeme kada i stručnjacima iz država članica. Ako to smatraju potrebnim, Europski parlament i Vijeće mogu pojedinačno poslati stručnjake na sastanke stručnih skupina iz Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata i na koje su pozvani stručnjaci iz država članica. U tu svrhu Europski parlament i Vijeće primaju plan za sljedeće mjesece i pozive na sve sastanke stručnjaka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  Sastav skupine stručnjaka mora odražavati uravnoteženu rodnu zastupljenost. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija osigurava pravodobno i istodobno slanje svih dokumenata, uključujući nacrte akata, Europskom parlamentu i Vijeću u isto vrijeme kada i stručnjacima iz država članica. Ako to smatraju potrebnim, Europski parlament i Vijeće mogu pojedinačno poslati stručnjake na sastanke stručnih skupina iz Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata i na koje su pozvani stručnjaci iz država članica. U tu svrhu Europski parlament i Vijeće primaju plan za sljedeće mjesece i pozive na sve sastanke stručnjaka.

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 5.

Članak 16. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću. | 5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
  Na temelju Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016., građani i ostali dionici mogu izraziti mišljenje o nacrtu teksta delegiranog akta tijekom razdoblja od četiri tjedna. O nacrtu teksta savjetuje se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom i Odborom regija na temelju iskustva nevladinih organizacija te lokalnih i regionalnih vlasti s obzirom na provedbu Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
  Na temelju Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016., građani i ostali dionici mogu izraziti mišljenje o nacrtu teksta delegiranog akta tijekom razdoblja od četiri tjedna. O nacrtu teksta savjetuje se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom i Odborom regija na temelju iskustva nevladinih organizacija te lokalnih i regionalnih vlasti s obzirom na provedbu Programa.

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 6.

Članak 16. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 14. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 
  13. ili
  14. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 14. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 
  13. ili
  14. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1.

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju aktivnosti i njihovih rezultata) pružajući usklađene, djelotvorne i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. | 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju aktivnosti i njihovih rezultata) pružajući usklađene, djelotvorne i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost
  i, prema potrebi, korisnike tako financiranih aktivnosti i njihove sudionike, i u obliku koji je dostupan osobama s invaliditetom, upućujući time na dodanu vrijednost koja nastaje zahvaljujući Uniji i pomažući Komisiji u prikupljanju podataka kako bi se povećala proračunska transparentnost
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju aktivnosti i njihovih rezultata) pružajući usklađene, djelotvorne i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju aktivnosti i njihovih rezultata) pružajući usklađene, djelotvorne i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost
  i, prema potrebi, korisnike tako financiranih aktivnosti i njihove sudionike, i u obliku koji je dostupan osobama s invaliditetom, upućujući time na dodanu vrijednost koja nastaje zahvaljujući Uniji i pomažući Komisiji u prikupljanju podataka kako bi se povećala proračunska transparentnost
  .

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 2.

Članak 18. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja u pogledu Programa, njegovih djelovanja i rezultata.
  Financijska sredstva dodijeljena Programu troše se i na institucijsko priopćavanje političkih prioriteta Unije ako se oni odnose na ciljeve navedene u članku 2. | 2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja u pogledu Programa, njegovih djelovanja i rezultata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja u pogledu Programa, njegovih djelovanja i rezultata.
  Financijska sredstva dodijeljena Programu troše se i na institucijsko priopćavanje političkih prioriteta Unije ako se oni odnose na ciljeve navedene u članku 2.

2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja u pogledu Programa, njegovih djelovanja i rezultata.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18.a (novi)

Članak 18.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 18.a




  Kontaktne točke Programa




  U svakoj državi članici uspostavlja se nezavisna nacionalna kontaktna točka s kvalificiranim osobljem čija je zadaća posebno pružanje nepristranih smjernica, praktičnih informacija i pomoći dionicima i korisnicima Programa u pogledu svih aspekata Programa, pa i u pogledu postupka prijave. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 18.a

Kontaktne točke Programa

U svakoj državi članici uspostavlja se nezavisna nacionalna kontaktna točka s kvalificiranim osobljem čija je zadaća posebno pružanje nepristranih smjernica, praktičnih informacija i pomoći dionicima i korisnicima Programa u pogledu svih aspekata Programa, pa i u pogledu postupka prijave.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19.

Članak 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 19. | Briše se. |
| Postupak Odbora | |
| 1.
     
  Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. | |
| 2.
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011. | |
| 3.
     
  Odbor se može sastajati u različitim sastavima kako bi raspravljao o pojedinim potprogramima. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 19.

Članak 19.

Briše se.

Briše se.

Postupak Odbora

Postupak Odbora

1.
     
  Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.
     
  Odbor se može sastajati u različitim sastavima kako bi raspravljao o pojedinim potprogramima.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – I. (novi)

Prilog – I. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Prilog – I. |
| | Financijska sredstva dostupna u okviru Programa iz članka 6. stavka 1. raspodjeljuju se kako slijedi: |
| | (a) | u okviru iznosa iz članka 6. stavka 2. točke (a):








  — | najmanje 15 % za aktivnosti kojima se provode posebni ciljevi iz točke (aa) članka 3.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prilog – I.

Prilog – I.

Financijska sredstva dostupna u okviru Programa iz članka 6. stavka 1. raspodjeljuju se kako slijedi:

Financijska sredstva dostupna u okviru Programa iz članka 6. stavka 1. raspodjeljuju se kako slijedi:

(a)

(a)

u okviru iznosa iz članka 6. stavka 2. točke (a):

u okviru iznosa iz članka 6. stavka 2. točke (a):

—

najmanje 15 % za aktivnosti kojima se provode posebni ciljevi iz točke (aa) članka 3.;

najmanje 15 % za aktivnosti kojima se provode posebni ciljevi iz točke (aa) članka 3.;

| — | najmanje 40 % za aktivnosti kojima se provode posebni ciljevi iz točke (-a) članka 5.; i |
| --- | --- |

—

najmanje 40 % za aktivnosti kojima se provode posebni ciljevi iz točke (-a) članka 5.; i

najmanje 40 % za aktivnosti kojima se provode posebni ciljevi iz točke (-a) članka 5.; i

| — | najmanje 45 % za aktivnosti kojima se provode posebni ciljevi iz točaka (a) i (b) članka 3. i točaka (a) i (b) članka 5.; |
| --- | --- |

—

najmanje 45 % za aktivnosti kojima se provode posebni ciljevi iz točaka (a) i (b) članka 3. i točaka (a) i (b) članka 5.;

najmanje 45 % za aktivnosti kojima se provode posebni ciljevi iz točaka (a) i (b) članka 3. i točaka (a) i (b) članka 5.;

| (b) | u okviru iznosa iz članka 6. stavka 2. točke (b):








  — | 15 % za aktivnosti sjećanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

u okviru iznosa iz članka 6. stavka 2. točke (b):

u okviru iznosa iz članka 6. stavka 2. točke (b):

—

15 % za aktivnosti sjećanja;

15 % za aktivnosti sjećanja;

| — | 60 % za demokratsko sudjelovanje; |
| --- | --- |

—

60 % za demokratsko sudjelovanje;

60 % za demokratsko sudjelovanje;

| — | 10 % za promotivne aktivnosti; i |
| --- | --- |

—

10 % za promotivne aktivnosti; i

10 % za promotivne aktivnosti; i

| — | 10 % za upravljanje. |
| --- | --- |

—

10 % za upravljanje.

10 % za upravljanje.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I.

Prilog I.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prilog I. | Briše se. |
| Aktivnosti Programa | |
| Posebni ciljevi Programa iz članka 2. stavka 2. nastojat će se među ostalim ostvariti podupiranjem sljedećih aktivnosti: | |
| (a) | podizanja razine osviještenosti i širenja informacija radi boljeg poznavanja politika i prava u područjima obuhvaćenima Programom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prilog I.

Prilog I.

Briše se.

Briše se.

Aktivnosti Programa

Aktivnosti Programa

Posebni ciljevi Programa iz članka 2. stavka 2. nastojat će se među ostalim ostvariti podupiranjem sljedećih aktivnosti:

Posebni ciljevi Programa iz članka 2. stavka 2. nastojat će se među ostalim ostvariti podupiranjem sljedećih aktivnosti:

(a)

(a)

podizanja razine osviještenosti i širenja informacija radi boljeg poznavanja politika i prava u područjima obuhvaćenima Programom;

podizanja razine osviještenosti i širenja informacija radi boljeg poznavanja politika i prava u područjima obuhvaćenima Programom;

| (b) | uzajamnog učenja razmjenom dobrih praksi među dionicima radi unapređenja znanja, postizanja većeg uzajamnog razumijevanja te građanskog i demokratskog angažmana; |
| --- | --- |

(b)

(b)

uzajamnog učenja razmjenom dobrih praksi među dionicima radi unapređenja znanja, postizanja većeg uzajamnog razumijevanja te građanskog i demokratskog angažmana;

uzajamnog učenja razmjenom dobrih praksi među dionicima radi unapređenja znanja, postizanja većeg uzajamnog razumijevanja te građanskog i demokratskog angažmana;

| (c) | analitičkih aktivnosti i aktivnosti praćenja

   (1)

  radi boljeg razumijevanja stanja u državama članicama i na razini EU-a u područjima obuhvaćenima Programom, kao i radi bolje provedbe prava i politika EU-a; |
| --- | --- |

(c)

(c)

analitičkih aktivnosti i aktivnosti praćenja

   (1)

  radi boljeg razumijevanja stanja u državama članicama i na razini EU-a u područjima obuhvaćenima Programom, kao i radi bolje provedbe prava i politika EU-a;

analitičkih aktivnosti i aktivnosti praćenja

1

radi boljeg razumijevanja stanja u državama članicama i na razini EU-a u područjima obuhvaćenima Programom, kao i radi bolje provedbe prava i politika EU-a;

| (d) | osposobljavanja relevantnih dionika radi njihova boljeg poznavanja politika i prava u obuhvaćenima područjima; |
| --- | --- |

(d)

(d)

osposobljavanja relevantnih dionika radi njihova boljeg poznavanja politika i prava u obuhvaćenima područjima;

osposobljavanja relevantnih dionika radi njihova boljeg poznavanja politika i prava u obuhvaćenima područjima;

| (e) | razvoja i održavanja alata informacijske i komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

(e)

(e)

razvoja i održavanja alata informacijske i komunikacijske tehnologije;

razvoja i održavanja alata informacijske i komunikacijske tehnologije;

| (f) | jačanja svijesti građana o europskoj kulturi, povijesti i sjećanju, kao i njihova osjećaja pripadnosti Uniji; |
| --- | --- |

(f)

(f)

jačanja svijesti građana o europskoj kulturi, povijesti i sjećanju, kao i njihova osjećaja pripadnosti Uniji;

jačanja svijesti građana o europskoj kulturi, povijesti i sjećanju, kao i njihova osjećaja pripadnosti Uniji;

| (g) | okupljanja Europljana različitih državljanstava i kultura dajući im mogućnost da sudjeluju u aktivnostima bratimljenja gradova; |
| --- | --- |

(g)

(g)

okupljanja Europljana različitih državljanstava i kultura dajući im mogućnost da sudjeluju u aktivnostima bratimljenja gradova;

okupljanja Europljana različitih državljanstava i kultura dajući im mogućnost da sudjeluju u aktivnostima bratimljenja gradova;

| (h) | poticanja i olakšavanja aktivnog sudjelovanja u stvaranju demokratičnije Unije, kao i jačanja svijesti o pravima i vrijednostima pružanjem potpore organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

(h)

(h)

poticanja i olakšavanja aktivnog sudjelovanja u stvaranju demokratičnije Unije, kao i jačanja svijesti o pravima i vrijednostima pružanjem potpore organizacijama civilnog društva;

poticanja i olakšavanja aktivnog sudjelovanja u stvaranju demokratičnije Unije, kao i jačanja svijesti o pravima i vrijednostima pružanjem potpore organizacijama civilnog društva;

| i. | financiranja tehničke i organizacijske potpore provedbi Uredbe [(EU) br. 211/2011], čime se podupire ostvarivanje prava građana na pokretanje europskih građanskih inicijativa i pruža potpora tim inicijativama; |
| --- | --- |

i.

i.

financiranja tehničke i organizacijske potpore provedbi Uredbe [(EU) br. 211/2011], čime se podupire ostvarivanje prava građana na pokretanje europskih građanskih inicijativa i pruža potpora tim inicijativama;

financiranja tehničke i organizacijske potpore provedbi Uredbe [(EU) br. 211/2011], čime se podupire ostvarivanje prava građana na pokretanje europskih građanskih inicijativa i pruža potpora tim inicijativama;

| (j) | razvoja kapaciteta europskih mreža radi promicanja i daljnjeg razvoja prava, ciljeva politike i strategija Unije, kao i organizacija civilnog društva aktivnih u područjima obuhvaćenima Programom; |
| --- | --- |

(j)

(j)

razvoja kapaciteta europskih mreža radi promicanja i daljnjeg razvoja prava, ciljeva politike i strategija Unije, kao i organizacija civilnog društva aktivnih u područjima obuhvaćenima Programom;

razvoja kapaciteta europskih mreža radi promicanja i daljnjeg razvoja prava, ciljeva politike i strategija Unije, kao i organizacija civilnog društva aktivnih u područjima obuhvaćenima Programom;

| (k) | boljeg poznavanja Programa, širenja i prenosivosti njegovih rezultata te poticanjem informiranja građana, uključujući otvaranjem programskih ureda/uspostavom mreže nacionalnih kontakata i pružanjem potpore tim uredima/mrežama. |
| --- | --- |

(k)

(k)

boljeg poznavanja Programa, širenja i prenosivosti njegovih rezultata te poticanjem informiranja građana, uključujući otvaranjem programskih ureda/uspostavom mreže nacionalnih kontakata i pružanjem potpore tim uredima/mrežama.

boljeg poznavanja Programa, širenja i prenosivosti njegovih rezultata te poticanjem informiranja građana, uključujući otvaranjem programskih ureda/uspostavom mreže nacionalnih kontakata i pružanjem potpore tim uredima/mrežama.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1. – uvodni dio

Prilog II. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program će se pratiti na temelju niza pokazatelja kojima se određuje mjera u kojoj su ostvareni opći i posebni ciljevi Programa i s ciljem smanjenja administrativnog opterećenja i troškova. U tu će se svrhu prikupljati podaci povezani sa sljedećim nizom pokazatelja: | Program će se pratiti na temelju niza pokazatelja
  rezultata
  kojima se određuje mjera u kojoj su ostvareni opći i posebni ciljevi Programa i s ciljem smanjenja administrativnog opterećenja i troškova.
  Ako je to moguće, pokazatelji se raščlanjuju prema dobi, spolu i drugim podacima koje je moguće prikupiti kao što su primjerice etnička pripadnost, invaliditet i rodni identitet.
  U tu će se svrhu prikupljati podaci povezani sa sljedećim nizom pokazatelja: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Program će se pratiti na temelju niza pokazatelja kojima se određuje mjera u kojoj su ostvareni opći i posebni ciljevi Programa i s ciljem smanjenja administrativnog opterećenja i troškova. U tu će se svrhu prikupljati podaci povezani sa sljedećim nizom pokazatelja:

Program će se pratiti na temelju niza pokazatelja
  rezultata
  kojima se određuje mjera u kojoj su ostvareni opći i posebni ciljevi Programa i s ciljem smanjenja administrativnog opterećenja i troškova.
  Ako je to moguće, pokazatelji se raščlanjuju prema dobi, spolu i drugim podacima koje je moguće prikupiti kao što su primjerice etnička pripadnost, invaliditet i rodni identitet.
  U tu će se svrhu prikupljati podaci povezani sa sljedećim nizom pokazatelja:

rezultata

Ako je to moguće, pokazatelji se raščlanjuju prema dobi, spolu i drugim podacima koje je moguće prikupiti kao što su primjerice etnička pripadnost, invaliditet i rodni identitet.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1. – tablica

Prilog II. – stavak 1. – tablica

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Broj osoba do kojih su doprle: | Broj osoba,
  razvrstanih prema spolu i dobi
  , do kojih su doprle: |
| i. | aktivnosti osposobljavanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Broj osoba do kojih su doprle:

Broj osoba,
  razvrstanih prema spolu i dobi
  , do kojih su doprle:

razvrstanih prema spolu i dobi

i.

aktivnosti osposobljavanja;

| i. | aktivnosti osposobljavanja; |
| --- | --- |

i.

aktivnosti osposobljavanja;

| ii. | aktivnosti uzajamnog učenja i razmjene dobre prakse; |
| --- | --- |

ii.

aktivnosti uzajamnog učenja i razmjene dobre prakse;

| ii. | aktivnosti uzajamnog učenja i razmjene dobre prakse; |
| --- | --- |

ii.

aktivnosti uzajamnog učenja i razmjene dobre prakse;

| iii. | aktivnosti podizanja razine svijesti, informiranja i širenja informacija. |
| --- | --- |

iii.

aktivnosti podizanja razine svijesti, informiranja i širenja informacija.

| iii. | aktivnosti podizanja razine svijesti, informiranja i širenja informacija. |
| --- | --- |

iii.

aktivnosti podizanja razine svijesti, informiranja i širenja informacija.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1. – redak 1.a (novi)

Prilog II. – stavak 1. – redak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija isto tako svake godine objavljuje sljedeće pokazatelje ostvarenja: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija isto tako svake godine objavljuje sljedeće pokazatelje ostvarenja:

Komisija isto tako svake godine objavljuje sljedeće pokazatelje ostvarenja:

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1. – redak 1.b (novi)

Prilog II. – stavak 1. – redak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Broj zahtjeva i aktivnosti financiranih prema popisu u članku 9. stavku 1. i po potprogramu |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Broj zahtjeva i aktivnosti financiranih prema popisu u članku 9. stavku 1. i po potprogramu

Broj zahtjeva i aktivnosti financiranih prema popisu u članku 9. stavku 1. i po potprogramu

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1. – redak 1.c (novi)

Prilog II. – stavak 1. – redak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Razinu financiranja koju su zatražili podnositelji zahtjeva i koja je odobrena uz navođenje popisa iz članka 9. stavka 1. i po potprogramu |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Razinu financiranja koju su zatražili podnositelji zahtjeva i koja je odobrena uz navođenje popisa iz članka 9. stavka 1. i po potprogramu

Razinu financiranja koju su zatražili podnositelji zahtjeva i koja je odobrena uz navođenje popisa iz članka 9. stavka 1. i po potprogramu

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – tablica – redak 6.

Prilog II. – tablica – redak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Broj transnacionalnih mreža i inicijativa usredotočenih na europsko
  pamćenje
  i europsku baštinu kao rezultat intervencije Programa | Broj transnacionalnih mreža i inicijativa usredotočenih na europsko
  sjećanje
  i europsku baštinu
  te civilni dijalog
  kao rezultat intervencije Programa |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Broj transnacionalnih mreža i inicijativa usredotočenih na europsko
  pamćenje
  i europsku baštinu kao rezultat intervencije Programa

pamćenje

Broj transnacionalnih mreža i inicijativa usredotočenih na europsko
  sjećanje
  i europsku baštinu
  te civilni dijalog
  kao rezultat intervencije Programa

sjećanje

te civilni dijalog

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – tablica – redak 6.a (novi)

Prilog II. – tablica – redak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Geografska rasprostranjenost projekata |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Geografska rasprostranjenost projekata

Geografska rasprostranjenost projekata

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0468/2018).

1

(8)  Uredba (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. (SL L 354, 28.12.2013., str. 62.).

8

(9)  Uredba Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa „Europa za građane” za razdoblje 2014.–2020. (SL L 115, 17.4.2014., str. 3.).

9

(8)  Uredba (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. (SL L 354, 28.12.2013., str. 62.).

8

(9)  Uredba Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa „Europa za građane” za razdoblje 2014.–2020. (SL L 115, 17.4.2014., str. 3.).

9

(10)  COM(2011)0173.

10

(11)  SL C 378, 24.12.2013., str. 1.

11

(10)  COM(2011)0173.

10

(11)  SL C 378, 24.12.2013., str. 1.

11

(12)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

12

(13)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

13

(12)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

12

(13)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

13

(14)  Uredba (EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o građanskoj inicijativi (SL L 65, 11.3.2011., str. 1.).

14

(14)  Uredba (EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o građanskoj inicijativi (SL L 65, 11.3.2011., str. 1.).

14

(15)  Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (SL L 180, 19.7.2000., str. 22.).

15

(16)  Direktiva Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (SL L 373, 21.12.2004., str. 37.).

16

(17)  Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (SL L 204, 26.7.2006., str. 23.).

17

(18)  Direktiva 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ (SL L 180, 15.7.2010., str. 1.).

18

(15)  Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (SL L 180, 19.7.2000., str. 22.).

15

(16)  Direktiva Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (SL L 373, 21.12.2004., str. 37.).

16

(17)  Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (SL L 204, 26.7.2006., str. 23.).

17

(18)  Direktiva 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ (SL L 180, 15.7.2010., str. 1.).

18

(20)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EZ, Euroatom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

21

(22)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

22

(23)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

23

(24)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

24

(20)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EZ, Euroatom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

21

(22)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

22

(23)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

23

(24)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

24

(25)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

25

(25)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

25

(26)  
  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

26

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

(1)  
  Te aktivnosti obuhvaćaju primjerice prikupljanje podataka i statističkih podataka; razvoj zajedničkih metodologija i prema potrebi pokazatelja ili mjerila; studije, istraživanja, analize i ankete; evaluacije; procjenu učinka; izradu i objavu vodiča, izvješća i obrazovnog materijala.

1

Te aktivnosti obuhvaćaju primjerice prikupljanje podataka i statističkih podataka; razvoj zajedničkih metodologija i prema potrebi pokazatelja ili mjerila; studije, istraživanja, analize i ankete; evaluacije; procjenu učinka; izradu i objavu vodiča, izvješća i obrazovnog materijala.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/671 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/671

---

P8_TA(2019)0041

Europski instrument za nuklearnu sigurnost koji dopunjuje Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi Europskog instrumenta za nuklearnu sigurnost koji dopunjuje Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju na temelju Ugovora o Euratomu (COM(2018)0462) – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE))

(Savjetovanje)

(2020/C 411/52)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2018)0462), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2018)0462),

| — | uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0315/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0315/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0448/2018),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | Stoga bi obveze u pogledu nuklearne sigurnosti i zaštite, neširenja nuklearnog oružja, kao i ciljeva održivog razvoja te sveukupnih interesa Unije trebale imati ključnu ulogu u smjernicama za programiranje djelovanja na temelju ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.a)

Stoga bi obveze u pogledu nuklearne sigurnosti i zaštite, neširenja nuklearnog oružja, kao i ciljeva održivog razvoja te sveukupnih interesa Unije trebale imati ključnu ulogu u smjernicama za programiranje djelovanja na temelju ove Uredbe.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Cilj postojećeg programa „Europski instrument za nuklearnu sigurnost koji dopunjuje Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju na temelju Ugovora o Euratomu” trebao bi biti promicanje uspostave učinkovite i djelotvorne nuklearne sigurnosti, zaštite od radijacije i primjene učinkovitih i djelotvornih zaštitnih mjera za nuklearne materijale u trećim zemljama, na temelju
  vlastitih aktivnosti
  unutar Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Cilj postojećeg programa „Europski instrument za nuklearnu sigurnost koji dopunjuje Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju na temelju Ugovora o Euratomu” trebao bi biti promicanje uspostave učinkovite i djelotvorne nuklearne sigurnosti, zaštite od radijacije i primjene učinkovitih i djelotvornih zaštitnih mjera za nuklearne materijale u trećim zemljama, na temelju
  vlastitih aktivnosti
  unutar Unije.

| (3) | Cilj postojećeg programa „Europski instrument za nuklearnu sigurnost koji dopunjuje Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju na temelju Ugovora o Euratomu”
  („Instrument”)
  trebao bi biti promicanje uspostave učinkovite i djelotvorne nuklearne sigurnosti, zaštite od radijacije i primjene učinkovitih i djelotvornih zaštitnih mjera za nuklearne materijale u trećim zemljama, na temelju
  regulatornih okvira i dijeljenja najboljih postojećih praksi
  unutar Unije. |
| --- | --- |

(3)

Cilj postojećeg programa „Europski instrument za nuklearnu sigurnost koji dopunjuje Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju na temelju Ugovora o Euratomu”
  („Instrument”)
  trebao bi biti promicanje uspostave učinkovite i djelotvorne nuklearne sigurnosti, zaštite od radijacije i primjene učinkovitih i djelotvornih zaštitnih mjera za nuklearne materijale u trećim zemljama, na temelju
  regulatornih okvira i dijeljenja najboljih postojećih praksi
  unutar Unije.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a) | Ovim Instrumentom ni na koji način ne bi se smjelo promicati korištenje nuklearne energije u trećim zemljama i Uniji nego bi njegov naglasak trebao biti isključivo na poboljšanju standarda nuklearne sigurnosti u svijetu te promicanju visoke razine zaštite od zračenja i primjeni učinkovitih mjera zaštite za nuklearne materijale. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.a)

Ovim Instrumentom ni na koji način ne bi se smjelo promicati korištenje nuklearne energije u trećim zemljama i Uniji nego bi njegov naglasak trebao biti isključivo na poboljšanju standarda nuklearne sigurnosti u svijetu te promicanju visoke razine zaštite od zračenja i primjeni učinkovitih mjera zaštite za nuklearne materijale.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.b) | Nuklearne nesreće koje su se dogodile u nuklearnim elektranama u Černobilu 1986. i u Fukushima Daiichi 2011. jasno su potvrdile da nuklearne nesreće imaju pogubne globalne posljedice za građane i okoliš. Time se naglašava potreba za najvišim standardima i zaštitnim mjerama u pogledu nuklearne sigurnosti i trajnim naporima za poboljšanje tih standarda i zaštitnih mjera na globalnoj razini, kao i potreba za sudjelovanjem Zajednice u podupiranju tih ciljeva u trećim zemljama. Ti standardi i zaštitne mjere trebali bi biti odraz najnovijih praksi, posebno u području upravljanja i regulatorne neovisnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.b)

Nuklearne nesreće koje su se dogodile u nuklearnim elektranama u Černobilu 1986. i u Fukushima Daiichi 2011. jasno su potvrdile da nuklearne nesreće imaju pogubne globalne posljedice za građane i okoliš. Time se naglašava potreba za najvišim standardima i zaštitnim mjerama u pogledu nuklearne sigurnosti i trajnim naporima za poboljšanje tih standarda i zaštitnih mjera na globalnoj razini, kao i potreba za sudjelovanjem Zajednice u podupiranju tih ciljeva u trećim zemljama. Ti standardi i zaštitne mjere trebali bi biti odraz najnovijih praksi, posebno u području upravljanja i regulatorne neovisnosti.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Ova je Uredba dio okvira osmišljenog za planiranje suradnje i trebala bi dopunjavati mjere za nuklearnu suradnju koje se financiraju u okviru [Uredba NDICI]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Ova je Uredba dio okvira osmišljenog za planiranje suradnje i trebala bi dopunjavati mjere za nuklearnu suradnju koje se financiraju u okviru [Uredba NDICI].

| (4) | Ova je Uredba dio okvira osmišljenog za planiranje suradnje i trebala bi dopunjavati mjere za nuklearnu suradnju koje se financiraju u okviru [Uredba NDICI]
  koja je obuhvaćena Ugovorom o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegovim člancima 209. i 212. i člankom 322. stavkom 1
  . |
| --- | --- |

(4)

Ova je Uredba dio okvira osmišljenog za planiranje suradnje i trebala bi dopunjavati mjere za nuklearnu suradnju koje se financiraju u okviru [Uredba NDICI]
  koja je obuhvaćena Ugovorom o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegovim člancima 209. i 212. i člankom 322. stavkom 1
  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Zajednica je članica Konvencije o nuklearnoj sigurnosti (1994.) i članica Zajedničke konvencije o sigurnosti zbrinjavanja istrošenoga goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada (1997.). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Zajednica je članica Konvencije o nuklearnoj sigurnosti (1994.) i članica Zajedničke konvencije o sigurnosti zbrinjavanja istrošenoga goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada (1997.).

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.b) | Transparentnost i javne informacije u vezi s nuklearnom sigurnosti, zaštitnim mjerama, razgradnjom i aktivnostima gospodarenja otpadom, kao što je to propisano, na primjer, Konvencijom iz Aarhusa (1998.), važan su element za sprečavanje negativnog utjecaja radioaktivnog materijala na građane i okoliš te bi stoga trebali biti zajamčeni u okviru Instrumenta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.b)

Transparentnost i javne informacije u vezi s nuklearnom sigurnosti, zaštitnim mjerama, razgradnjom i aktivnostima gospodarenja otpadom, kao što je to propisano, na primjer, Konvencijom iz Aarhusa (1998.), važan su element za sprečavanje negativnog utjecaja radioaktivnog materijala na građane i okoliš te bi stoga trebali biti zajamčeni u okviru Instrumenta.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Zajednica bi trebala nastaviti blisku suradnju, u skladu s poglavljem 10. Ugovora o Euratomu, s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju (IAEA), u pogledu nuklearne sigurnosti i nuklearnih zaštitnih mjera, u promicanju ciljeva poglavlja 3. i 7. glave II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Zajednica bi trebala nastaviti blisku suradnju, u skladu s poglavljem 10. Ugovora o Euratomu, s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju (IAEA), u pogledu nuklearne sigurnosti i nuklearnih zaštitnih mjera, u promicanju ciljeva poglavlja 3. i 7. glave II.

| (6) | Zajednica bi trebala nastaviti blisku suradnju, u skladu s poglavljem 10. Ugovora o Euratomu, s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju (IAEA), u pogledu nuklearne sigurnosti i nuklearnih zaštitnih mjera, u promicanju ciljeva poglavlja 3. i 7. glave II.
  Trebala bi surađivati i s drugim istaknutim međunarodnim organizacijama u tom području, kao što su Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj / Agencija za nuklearnu energiju, Europska banka za obnovu i razvoj i Partnerstvo Sjeverne dimenzije za zaštitu okoliša, koje imaju slične ciljeve u području nuklearne sigurnosti kao Zajednica. Usklađenost, komplementarnost i suradnja između ovog Instrumenta i tih organizacija i njihovih programa mogu povećati opseg, učinkovitost i djelotvornost mjera u području nuklearne sigurnosti u cijelom svijetu. Trebalo bi izbjeći nepotrebna dupliciranja i preklapanja. |
| --- | --- |

(6)

Zajednica bi trebala nastaviti blisku suradnju, u skladu s poglavljem 10. Ugovora o Euratomu, s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju (IAEA), u pogledu nuklearne sigurnosti i nuklearnih zaštitnih mjera, u promicanju ciljeva poglavlja 3. i 7. glave II.
  Trebala bi surađivati i s drugim istaknutim međunarodnim organizacijama u tom području, kao što su Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj / Agencija za nuklearnu energiju, Europska banka za obnovu i razvoj i Partnerstvo Sjeverne dimenzije za zaštitu okoliša, koje imaju slične ciljeve u području nuklearne sigurnosti kao Zajednica. Usklađenost, komplementarnost i suradnja između ovog Instrumenta i tih organizacija i njihovih programa mogu povećati opseg, učinkovitost i djelotvornost mjera u području nuklearne sigurnosti u cijelom svijetu. Trebalo bi izbjeći nepotrebna dupliciranja i preklapanja.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | Radi konstantnog povećanja nuklearne sigurnosti i poboljšanja propisa Unije u tom području, Vijeće je usvojilo direktive 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom i 2013/59/Euratom. Te direktive i visoki standardi nuklearne sigurnosti i razgradnje postrojenja u Zajednici služe kao smjernice za djelovanja koja se financiraju u okviru ovog instrumenta i motiviraju treće zemlje koje surađuju na provedbu propisa i standarda iste razine sigurnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

Radi konstantnog povećanja nuklearne sigurnosti i poboljšanja propisa Unije u tom području, Vijeće je usvojilo direktive 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom i 2013/59/Euratom. Te direktive i visoki standardi nuklearne sigurnosti i razgradnje postrojenja u Zajednici služe kao smjernice za djelovanja koja se financiraju u okviru ovog instrumenta i motiviraju treće zemlje koje surađuju na provedbu propisa i standarda iste razine sigurnosti.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.b) | Instrumentom bi trebalo promicati i međunarodnu suradnju na temelju konvencija o nuklearnoj sigurnosti i zbrinjavanju radioaktivnog otpada. Partnerske zemlje trebalo bi poticati da potpišu te konvencije kako bi se omogućilo periodično istorazinsko ocjenjivanje njihovih nacionalnih sustava uz pomoć Međunarodne agencije za atomsku energiju. Istorazinske ocjene pružaju vanjsko stajalište o trenutačnom stanju i izazovima u području nuklearne sigurnosti u trećim zemljama i mogu se upotrebljavati za planiranje potpore Unije na visokoj razini. Instrument može koristiti ocjene uglednih međunarodnih agencija za nuklearnu energiju koje provode istorazinska ocjenjivanja i o tome izvješćuju potencijalne korisnike Instrumenta. Zaključcima i preporukama na temelju tih istorazinskih ocjena, koji se daju na raspolaganje nacionalnim tijelima, ujedno se može pridonijeti određivanju prioriteta u pogledu konkretnih mjera potpore dotičnim trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.b)

Instrumentom bi trebalo promicati i međunarodnu suradnju na temelju konvencija o nuklearnoj sigurnosti i zbrinjavanju radioaktivnog otpada. Partnerske zemlje trebalo bi poticati da potpišu te konvencije kako bi se omogućilo periodično istorazinsko ocjenjivanje njihovih nacionalnih sustava uz pomoć Međunarodne agencije za atomsku energiju. Istorazinske ocjene pružaju vanjsko stajalište o trenutačnom stanju i izazovima u području nuklearne sigurnosti u trećim zemljama i mogu se upotrebljavati za planiranje potpore Unije na visokoj razini. Instrument može koristiti ocjene uglednih međunarodnih agencija za nuklearnu energiju koje provode istorazinska ocjenjivanja i o tome izvješćuju potencijalne korisnike Instrumenta. Zaključcima i preporukama na temelju tih istorazinskih ocjena, koji se daju na raspolaganje nacionalnim tijelima, ujedno se može pridonijeti određivanju prioriteta u pogledu konkretnih mjera potpore dotičnim trećim zemljama.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.c) | Pojmovi nuklearne sigurnosti i nuklearne zaštite neraskidivo su povezani jer nedostatak nuklearne sigurnosti, npr. kad je riječ o sigurnim radnim procesima, može dovesti do rizika za nuklearnu zaštitu, a rizici za nuklearnu zaštitu, posebno novi rizici kao što su oni u području kibersigurnosti, mogu dovesti do novih izazova za nuklearnu sigurnost. Stoga bi aktivnosti Unije u području nuklearne sigurnosti u trećim zemljama, kako su utvrđene u Prilogu II. Uredbi [COD br. 2018/0243 (NDICI)], i aktivnosti koje se financiraju tim Instrumentom, trebale biti usklađene i komplementarne. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.c)

Pojmovi nuklearne sigurnosti i nuklearne zaštite neraskidivo su povezani jer nedostatak nuklearne sigurnosti, npr. kad je riječ o sigurnim radnim procesima, može dovesti do rizika za nuklearnu zaštitu, a rizici za nuklearnu zaštitu, posebno novi rizici kao što su oni u području kibersigurnosti, mogu dovesti do novih izazova za nuklearnu sigurnost. Stoga bi aktivnosti Unije u području nuklearne sigurnosti u trećim zemljama, kako su utvrđene u Prilogu II. Uredbi [COD br. 2018/0243 (NDICI)], i aktivnosti koje se financiraju tim Instrumentom, trebale biti usklađene i komplementarne.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Ovim Instrumentom trebalo bi se osigurati djelovanje za potporu tih ciljeva, a trebao bi se temeljiti na djelovanjima koja su se prethodno podupirala u okviru Uredbe (Euratom) br. 237/2014 (24) u vezi s nuklearnom sigurnošću i nuklearnim zaštitnim mjerama u trećim zemljama, posebno u zemljama pristupnicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Ovim Instrumentom trebalo bi se osigurati djelovanje za potporu tih ciljeva, a trebao bi se temeljiti na djelovanjima koja su se prethodno podupirala u okviru Uredbe (Euratom) br. 237/2014 (24) u vezi s nuklearnom sigurnošću i nuklearnim zaštitnim mjerama u trećim zemljama, posebno u zemljama pristupnicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima.

| (7) | Ovim Instrumentom trebalo bi se osigurati djelovanje za potporu tih ciljeva, a trebao bi se temeljiti na djelovanjima koja su se prethodno podupirala u okviru Uredbe (Euratom) br. 237/2014 (24) u vezi s nuklearnom sigurnošću
  , sigurnim zbrinjavanjem radioaktivnog otpada, sigurnom razgradnjom i čišćenjem bivših lokaliteta povezanih s nuklearnim elektranama
  i nuklearnim zaštitnim mjerama u trećim zemljama, posebno u zemljama pristupnicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima
  , kao i u susjedstvu u smislu... [COD 2018/0243, NDICI]. U cilju uvođenja najviših standarda nuklearne sigurnosti te utvrđivanja nedostataka u postojećim mjerama sigurnosti, Instrumentom bi se mogla pružiti potpora nuklearnim regulatornim tijelima u sveobuhvatnim procjenama rizika i sigurnosti („testiranja otpornosti na stres”) u postojećim postrojenjima, i nuklearnim elektranama koje se grade, na temelju pravne stečevine Zajednice o nuklearnoj sigurnosti i radioaktivnom otpadu, provedbi preporuka i praćenju relevantnih mjera. Komisija bi trebala redovito obavješćivati Europski parlament o aktivnostima u području nuklearne sigurnosti koje se provode u trećim zemljama i o statusu njihove provedbe. |
| --- | --- |

(7)

Ovim Instrumentom trebalo bi se osigurati djelovanje za potporu tih ciljeva, a trebao bi se temeljiti na djelovanjima koja su se prethodno podupirala u okviru Uredbe (Euratom) br. 237/2014 (24) u vezi s nuklearnom sigurnošću
  , sigurnim zbrinjavanjem radioaktivnog otpada, sigurnom razgradnjom i čišćenjem bivših lokaliteta povezanih s nuklearnim elektranama
  i nuklearnim zaštitnim mjerama u trećim zemljama, posebno u zemljama pristupnicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima
  , kao i u susjedstvu u smislu... [COD 2018/0243, NDICI]. U cilju uvođenja najviših standarda nuklearne sigurnosti te utvrđivanja nedostataka u postojećim mjerama sigurnosti, Instrumentom bi se mogla pružiti potpora nuklearnim regulatornim tijelima u sveobuhvatnim procjenama rizika i sigurnosti („testiranja otpornosti na stres”) u postojećim postrojenjima, i nuklearnim elektranama koje se grade, na temelju pravne stečevine Zajednice o nuklearnoj sigurnosti i radioaktivnom otpadu, provedbi preporuka i praćenju relevantnih mjera. Komisija bi trebala redovito obavješćivati Europski parlament o aktivnostima u području nuklearne sigurnosti koje se provode u trećim zemljama i o statusu njihove provedbe.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | U skladu s člankom 3. UFEU-a, cilj Unije je poboljšati dobrobit ljudi. Ovim se Instrumentom Uniji pruža prilika za održivo poboljšanje socioekonomskog i zdravstvenog stanja ljudi u cijelom svijetu, unutar i izvan njezinih granica. Projekti koji se financiraju ovim Instrumentom trebali bi biti u skladu s unutarnjim i vanjskim politikama Unije, npr. na način da doprinose postizanju ciljeva održivog razvoja kao što su dobro zdravlje i dobrobit, čista voda te sanitarne i klimatske mjere. Sam Instrument trebao bi slijediti načela dobrog upravljanja i tako doprinijeti ostvarenju cilja održivog razvoja koji se odnosi na mir, pravdu i snažne institucije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

U skladu s člankom 3. UFEU-a, cilj Unije je poboljšati dobrobit ljudi. Ovim se Instrumentom Uniji pruža prilika za održivo poboljšanje socioekonomskog i zdravstvenog stanja ljudi u cijelom svijetu, unutar i izvan njezinih granica. Projekti koji se financiraju ovim Instrumentom trebali bi biti u skladu s unutarnjim i vanjskim politikama Unije, npr. na način da doprinose postizanju ciljeva održivog razvoja kao što su dobro zdravlje i dobrobit, čista voda te sanitarne i klimatske mjere. Sam Instrument trebao bi slijediti načela dobrog upravljanja i tako doprinijeti ostvarenju cilja održivog razvoja koji se odnosi na mir, pravdu i snažne institucije.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.b) | Instrumentom bi trebalo nastojati potaknuti zemlje koje primaju financijsku pomoć u skladu s ovom Uredbom da poštuju obveze koje proizlaze iz sporazuma o udruživanju, partnerstvu i suradnji s Unijom i Ugovora o neširenju nuklearnog oružja, da se obvežu na pridržavanje relevantnih međunarodnih konvencija, da poštuju standarde u području nuklearne sigurnosti i zaštite od radijacije te da se obvežu na provedbu relevantnih preporuka i mjera uz najviše standarde transparentnosti i oglašavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.b)

Instrumentom bi trebalo nastojati potaknuti zemlje koje primaju financijsku pomoć u skladu s ovom Uredbom da poštuju obveze koje proizlaze iz sporazuma o udruživanju, partnerstvu i suradnji s Unijom i Ugovora o neširenju nuklearnog oružja, da se obvežu na pridržavanje relevantnih međunarodnih konvencija, da poštuju standarde u području nuklearne sigurnosti i zaštite od radijacije te da se obvežu na provedbu relevantnih preporuka i mjera uz najviše standarde transparentnosti i oglašavanja.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.c) | Tim bi se Instrumentom, odnosno projektima koji se u okviru njega financiraju, trebala u potpunosti pružiti potpora u pogledu nuklearne sigurnosti i mjera zaštite te potpora poboljšanju zdravstvenog stanja ljudi u trećim zemljama, posebno onih koji žive u blizini nuklearnih elektrana i/ili područja u kojima se rudari uranij, uključujući sigurnu sanaciju bivših lokacija povezanih s uranijem u trećim zemljama, posebno u srednjoj Aziji i u Africi, iz koje, iz zemalja kao što su Južna Afrika, Niger i Namibija, trenutačno dolazi otprilike 18 % globalne opskrbe uranija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.c)

Tim bi se Instrumentom, odnosno projektima koji se u okviru njega financiraju, trebala u potpunosti pružiti potpora u pogledu nuklearne sigurnosti i mjera zaštite te potpora poboljšanju zdravstvenog stanja ljudi u trećim zemljama, posebno onih koji žive u blizini nuklearnih elektrana i/ili područja u kojima se rudari uranij, uključujući sigurnu sanaciju bivših lokacija povezanih s uranijem u trećim zemljama, posebno u srednjoj Aziji i u Africi, iz koje, iz zemalja kao što su Južna Afrika, Niger i Namibija, trenutačno dolazi otprilike 18 % globalne opskrbe uranija.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.d) | Instrumentom bi trebalo nastojati potaknuti zemlje koje primaju financijsku pomoć u skladu s ovom Uredbom da rade na poboljšanju demokratskih načela, vladavine prava i ljudskih prava te da poštuju obveze koje proizlaze iz konvencija iz Espoa i Aarhusa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.d)

Instrumentom bi trebalo nastojati potaknuti zemlje koje primaju financijsku pomoć u skladu s ovom Uredbom da rade na poboljšanju demokratskih načela, vladavine prava i ljudskih prava te da poštuju obveze koje proizlaze iz konvencija iz Espoa i Aarhusa.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Gdje je bitno
  , provedba ove Uredbe trebala bi se temeljiti na savjetovanjima s nacionalnim tijelima država članica te na dijalogu s partnerskim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Gdje je bitno
  , provedba ove Uredbe trebala bi se temeljiti na savjetovanjima s nacionalnim tijelima država članica te na dijalogu s partnerskim zemljama.

| (8) | Prema potrebi
  , provedba ove Uredbe trebala bi se temeljiti na savjetovanjima s nacionalnim tijelima
  Unije i
  država članica
  , kao što je Skupina europskih regulatora za nuklearnu sigurnost,
  te na dijalogu s partnerskim zemljama.
  Takva savjetovanja osobito bi se trebala provoditi tijekom izrade i prije donošenja višegodišnjih okvirnih programa. Ako se takvim dijalogom ne riješi zabrinutost Unije u pogledu nuklearne sigurnosti, ne bi trebalo odobriti vanjsko financiranje u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(8)

Prema potrebi
  , provedba ove Uredbe trebala bi se temeljiti na savjetovanjima s nacionalnim tijelima
  Unije i
  država članica
  , kao što je Skupina europskih regulatora za nuklearnu sigurnost,
  te na dijalogu s partnerskim zemljama.
  Takva savjetovanja osobito bi se trebala provoditi tijekom izrade i prije donošenja višegodišnjih okvirnih programa. Ako se takvim dijalogom ne riješi zabrinutost Unije u pogledu nuklearne sigurnosti, ne bi trebalo odobriti vanjsko financiranje u skladu s ovom Uredbom.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | Trebalo bi promicati pojedinačni diferencirani pristup prema zemljama koje primaju potporu u okviru ovog Instrumenta. Primjena Instrumenta trebala bi se temeljiti na procjeni posebnih potreba zemalja koje primaju potporu i na temelju očekivane cjelokupne koristi Instrumenta, posebno strukturnih promjena u dotičnim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Trebalo bi promicati pojedinačni diferencirani pristup prema zemljama koje primaju potporu u okviru ovog Instrumenta. Primjena Instrumenta trebala bi se temeljiti na procjeni posebnih potreba zemalja koje primaju potporu i na temelju očekivane cjelokupne koristi Instrumenta, posebno strukturnih promjena u dotičnim zemljama.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.b) | Regulatorna tijela država članica, organizacije za tehničku podršku, poduzeća koja se bave nuklearnim inženjeringom i nuklearne elektrane raspolažu potrebnom stručnošću i znanjem u pogledu primjene najviših standarda nuklearne sigurnosti i zaštite od radijacije u različitim regulatornim sustavima država članica, i mogu biti koristan izvor potpore partnerskim zemljama koje su u svojim nacionalnim regulatornim i industrijskim okvirima uspostavile iste ciljeve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.b)

Regulatorna tijela država članica, organizacije za tehničku podršku, poduzeća koja se bave nuklearnim inženjeringom i nuklearne elektrane raspolažu potrebnom stručnošću i znanjem u pogledu primjene najviših standarda nuklearne sigurnosti i zaštite od radijacije u različitim regulatornim sustavima država članica, i mogu biti koristan izvor potpore partnerskim zemljama koje su u svojim nacionalnim regulatornim i industrijskim okvirima uspostavile iste ciljeve.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Kad god je to moguće i primjereno, potrebno
  je pratiti i procjenjivati rezultate vanjskog djelovanja Zajednice na temelju unaprijed definiranih, transparentnih i mjerljivih pokazatelja specifičnih za pojedine zemlje i prilagođenih posebnostima i ciljevima Instrumenta te, po mogućnosti, utemeljenih na okviru rezultata zemlje partnera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Kad god je to moguće i primjereno, potrebno
  je pratiti i procjenjivati rezultate vanjskog djelovanja Zajednice na temelju unaprijed definiranih, transparentnih i mjerljivih pokazatelja specifičnih za pojedine zemlje i prilagođenih posebnostima i ciljevima Instrumenta te, po mogućnosti, utemeljenih na okviru rezultata zemlje partnera.

| (9) | Potrebno
  je pratiti i procjenjivati rezultate vanjskog djelovanja Zajednice na temelju unaprijed definiranih, transparentnih i mjerljivih pokazatelja specifičnih za pojedine zemlje i prilagođenih posebnostima i ciljevima Instrumenta te, po mogućnosti, utemeljenih na okviru rezultata zemlje partnera.
  Pokazatelji bi trebali biti usmjereni na učinkovitost i rezultate kako bi se od zemalja korisnica, Unije i država članica zahtijevala veća odgovornost u pogledu postignutih rezultata u provedbi mjera za poboljšanje sigurnosti. |
| --- | --- |

(9)

Potrebno
  je pratiti i procjenjivati rezultate vanjskog djelovanja Zajednice na temelju unaprijed definiranih, transparentnih i mjerljivih pokazatelja specifičnih za pojedine zemlje i prilagođenih posebnostima i ciljevima Instrumenta te, po mogućnosti, utemeljenih na okviru rezultata zemlje partnera.
  Pokazatelji bi trebali biti usmjereni na učinkovitost i rezultate kako bi se od zemalja korisnica, Unije i država članica zahtijevala veća odgovornost u pogledu postignutih rezultata u provedbi mjera za poboljšanje sigurnosti.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Unija i Zajednica trebale bi tražiti najučinkovitiji način uporabe dostupnih resursa kako bi poboljšale učinak svojeg vanjskog djelovanja. U tu svrhu trebalo bi osigurati dosljednost i komplementarnost među instrumentima za financiranje vanjskog djelovanja Unije te sinergije s drugim politikama i programima Unije. Kako bi se maksimalno povećao učinak kombiniranih intervencija za postizanje zajedničkog cilja, ovom bi se Uredbom trebalo omogućiti kombinirano financiranje s drugim programima Unije, tako dugo dok se doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Unija i Zajednica trebale bi tražiti najučinkovitiji način uporabe dostupnih resursa kako bi poboljšale učinak svojeg vanjskog djelovanja. U tu svrhu trebalo bi osigurati dosljednost i komplementarnost među instrumentima za financiranje vanjskog djelovanja Unije te sinergije s drugim politikama i programima Unije. Kako bi se maksimalno povećao učinak kombiniranih intervencija za postizanje zajedničkog cilja, ovom bi se Uredbom trebalo omogućiti kombinirano financiranje s drugim programima Unije, tako dugo dok se doprinosima ne pokrivaju isti troškovi.

| (10) | Unija i Zajednica trebale bi tražiti
  optimalan i
  najučinkovitiji način uporabe dostupnih resursa
  te bi trebale nastojati poboljšati provedbu i kvalitetu potrošnje
  kako bi poboljšale učinak svojeg vanjskog djelovanja. U tu svrhu trebalo bi osigurati dosljednost i komplementarnost među instrumentima za financiranje vanjskog djelovanja Unije te sinergije s drugim politikama i programima Unije
  , kao što su programi istraživanja i osposobljavanja Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom)
  . Kako bi se maksimalno povećao učinak kombiniranih intervencija za postizanje zajedničkog cilja, ovom bi se Uredbom trebalo omogućiti kombinirano financiranje s drugim programima Unije, tako dugo dok se doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. |
| --- | --- |

(10)

Unija i Zajednica trebale bi tražiti
  optimalan i
  najučinkovitiji način uporabe dostupnih resursa
  te bi trebale nastojati poboljšati provedbu i kvalitetu potrošnje
  kako bi poboljšale učinak svojeg vanjskog djelovanja. U tu svrhu trebalo bi osigurati dosljednost i komplementarnost među instrumentima za financiranje vanjskog djelovanja Unije te sinergije s drugim politikama i programima Unije
  , kao što su programi istraživanja i osposobljavanja Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom)
  . Kako bi se maksimalno povećao učinak kombiniranih intervencija za postizanje zajedničkog cilja, ovom bi se Uredbom trebalo omogućiti kombinirano financiranje s drugim programima Unije, tako dugo dok se doprinosima ne pokrivaju isti troškovi.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Oblici financiranja te načini provedbe u okviru ove Uredbe trebali bi se odabrati na temelju njihove mogućnosti ostvarivanja posebnih ciljeva djelovanja i postizanja rezultata, uzimajući u obzir posebno troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nesukladnosti. Pritom bi trebalo razmotriti i primjenu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kao što je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Oblici financiranja te načini provedbe u okviru ove Uredbe trebali bi se odabrati na temelju njihove mogućnosti ostvarivanja posebnih ciljeva djelovanja i postizanja rezultata, uzimajući u obzir posebno troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nesukladnosti. Pritom bi trebalo razmotriti i primjenu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kao što je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

| (14) | Oblici financiranja te načini provedbe u okviru ove Uredbe trebali bi se odabrati na temelju njihove mogućnosti ostvarivanja posebnih ciljeva djelovanja i postizanja rezultata, uzimajući u obzir posebno troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nesukladnosti
  , vodeći pritom računa o njihovoj dostupnosti potencijalnim partnerima i njihovoj sposobnosti za stvaranje pravne sigurnosti
  . Pritom bi trebalo razmotriti i primjenu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kao što je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Oblici financiranja te načini provedbe u okviru ove Uredbe trebali bi se odabrati na temelju njihove mogućnosti ostvarivanja posebnih ciljeva djelovanja i postizanja rezultata, uzimajući u obzir posebno troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nesukladnosti
  , vodeći pritom računa o njihovoj dostupnosti potencijalnim partnerima i njihovoj sposobnosti za stvaranje pravne sigurnosti
  . Pritom bi trebalo razmotriti i primjenu jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kao što je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15.a) | Kako bi se omogućila učinkovita i pravovremena provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti u trećim zemljama, postupci odlučivanja i pregovora unutar Komisije i s trećim zemljama moraju biti učinkoviti i brzi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15.a)

Kako bi se omogućila učinkovita i pravovremena provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti u trećim zemljama, postupci odlučivanja i pregovora unutar Komisije i s trećim zemljama moraju biti učinkoviti i brzi.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Cilj ove Uredbe jest dopuniti aktivnosti nuklearne suradnje koje se financiraju u okviru [Uredba NDICI], posebno kako bi se pružila potpora promicanju visoke razine nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i primjene učinkovitih i djelotvornih zaštitnih mjera za nuklearni materijal u trećim zemljama na temelju
  aktivnosti
  unutar Zajednice i u skladu s odredbama ove Uredbe. | 1.   Cilj ove Uredbe jest dopuniti aktivnosti nuklearne suradnje koje se financiraju u okviru [Uredba NDICI], posebno kako bi se pružila potpora promicanju visoke razine nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i primjene učinkovitih i djelotvornih zaštitnih mjera za nuklearni materijal u trećim zemljama na temelju
  regulatornih okvira i najboljih praksi
  unutar Zajednice i u skladu s odredbama ove Uredbe
  te doprinoseći čisto civilnoj upotrebi nuklearnog materijala, a time i zaštiti građana i okoliša. U okviru tog cilja, ovom se Uredbom također nastoji pružiti potpora tijelima u trećim zemljama u prakticiranju transparentnosti pri donošenju odluka u pogledu nuklearnih pitanja. |
| | Promicanje nuklearne energije nije cilj suradnje koju Unija pruža u području nuklearne sigurnosti i zaštitnih mjera u skladu s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Cilj ove Uredbe jest dopuniti aktivnosti nuklearne suradnje koje se financiraju u okviru [Uredba NDICI], posebno kako bi se pružila potpora promicanju visoke razine nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i primjene učinkovitih i djelotvornih zaštitnih mjera za nuklearni materijal u trećim zemljama na temelju
  aktivnosti
  unutar Zajednice i u skladu s odredbama ove Uredbe.

1.   Cilj ove Uredbe jest dopuniti aktivnosti nuklearne suradnje koje se financiraju u okviru [Uredba NDICI], posebno kako bi se pružila potpora promicanju visoke razine nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i primjene učinkovitih i djelotvornih zaštitnih mjera za nuklearni materijal u trećim zemljama na temelju
  regulatornih okvira i najboljih praksi
  unutar Zajednice i u skladu s odredbama ove Uredbe
  te doprinoseći čisto civilnoj upotrebi nuklearnog materijala, a time i zaštiti građana i okoliša. U okviru tog cilja, ovom se Uredbom također nastoji pružiti potpora tijelima u trećim zemljama u prakticiranju transparentnosti pri donošenju odluka u pogledu nuklearnih pitanja.

Promicanje nuklearne energije nije cilj suradnje koju Unija pruža u području nuklearne sigurnosti i zaštitnih mjera u skladu s ovom Uredbom.

Promicanje nuklearne energije nije cilj suradnje koju Unija pruža u području nuklearne sigurnosti i zaštitnih mjera u skladu s ovom Uredbom.

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka a

Članak 2. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | promicanje osviještenosti o nuklearnoj sigurnosti i provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja
  te stalno poboljšanje
  nuklearne
  sigurnosti
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

promicanje osviještenosti o nuklearnoj sigurnosti i provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja
  te stalno poboljšanje
  nuklearne
  sigurnosti
  ;

te stalno poboljšanje

sigurnosti

| (a) | promicanje osviještenosti o nuklearnoj sigurnosti i 
  upravljanju njome, stalnog poboljšavanja nuklearne sigurnosti te
  provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja
  koji postoje unutar Zajednice i na međunarodnoj razini za relevantne
  nuklearne
  aktivnosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

promicanje osviještenosti o nuklearnoj sigurnosti i 
  upravljanju njome, stalnog poboljšavanja nuklearne sigurnosti te
  provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja
  koji postoje unutar Zajednice i na međunarodnoj razini za relevantne
  nuklearne
  aktivnosti
  ;

upravljanju njome, stalnog poboljšavanja nuklearne sigurnosti te

koji postoje unutar Zajednice i na međunarodnoj razini za relevantne

aktivnosti

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka b

Članak 2. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | odgovorno i sigurno upravljanje
  potrošenim gorivom
  i 
  radioaktivnim otpadom,
  razgradnja i čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

odgovorno i sigurno upravljanje
  potrošenim gorivom
  i 
  radioaktivnim otpadom,
  razgradnja i čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija;

potrošenim gorivom

radioaktivnim otpadom,

| (b) | odgovorno i sigurno upravljanje
  radioaktivnim otpadom, od njegova nastajanja do konačnog odlagališta, uključujući potrošeno gorivo (tj. priprema obrade, obrada, prerada, skladištenje
  i 
  odlaganje) te sigurna i učinkovita
  razgradnja i čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija
  kao i preostalih lokaliteta povezanih s rudarskim iskopavanjem urana i potopljenih radioaktivnih predmeta i materijala
  ; |
| --- | --- |

(b)

odgovorno i sigurno upravljanje
  radioaktivnim otpadom, od njegova nastajanja do konačnog odlagališta, uključujući potrošeno gorivo (tj. priprema obrade, obrada, prerada, skladištenje
  i 
  odlaganje) te sigurna i učinkovita
  razgradnja i čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija
  kao i preostalih lokaliteta povezanih s rudarskim iskopavanjem urana i potopljenih radioaktivnih predmeta i materijala
  ;

radioaktivnim otpadom, od njegova nastajanja do konačnog odlagališta, uključujući potrošeno gorivo (tj. priprema obrade, obrada, prerada, skladištenje

odlaganje) te sigurna i učinkovita

kao i preostalih lokaliteta povezanih s rudarskim iskopavanjem urana i potopljenih radioaktivnih predmeta i materijala

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka c

Članak 2. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | uspostava učinkovitih i 
  djelotvornih
  zaštitnih
  sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

uspostava učinkovitih i 
  djelotvornih
  zaštitnih
  sustava.

djelotvornih

sustava.

| (c) | uspostava učinkovitih
  , djelotvornih
  i 
  transparentnih
  zaštitnih
  mjera za nuklearni materijal; |
| --- | --- |

(c)

uspostava učinkovitih
  , djelotvornih
  i 
  transparentnih
  zaštitnih
  mjera za nuklearni materijal;

, djelotvornih

transparentnih

mjera za nuklearni materijal;

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka ca (nova)

Članak 2. – stavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | poticanje na promicanje sveukupne transparentnosti i otvorenosti tijela vlasti u trećim zemljama, kao i informiranje i sudjelovanje javnosti, u procesima odlučivanja koji se odnose na sigurnost nuklearnih postrojenja i učinkovite prakse gospodarenja radioaktivnim otpadom, u skladu s relevantnim međunarodnim konvencijama i instrumentima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

poticanje na promicanje sveukupne transparentnosti i otvorenosti tijela vlasti u trećim zemljama, kao i informiranje i sudjelovanje javnosti, u procesima odlučivanja koji se odnose na sigurnost nuklearnih postrojenja i učinkovite prakse gospodarenja radioaktivnim otpadom, u skladu s relevantnim međunarodnim konvencijama i instrumentima;

poticanje na promicanje sveukupne transparentnosti i otvorenosti tijela vlasti u trećim zemljama, kao i informiranje i sudjelovanje javnosti, u procesima odlučivanja koji se odnose na sigurnost nuklearnih postrojenja i učinkovite prakse gospodarenja radioaktivnim otpadom, u skladu s relevantnim međunarodnim konvencijama i instrumentima;

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka cb (nova)

Članak 2. – stavak 2. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | primjena znanja i djelovanja Instrumenta na jačanje političkog utjecaja u međunarodnim organizacijama u području energetike i sigurnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

primjena znanja i djelovanja Instrumenta na jačanje političkog utjecaja u međunarodnim organizacijama u području energetike i sigurnosti;

primjena znanja i djelovanja Instrumenta na jačanje političkog utjecaja u međunarodnim organizacijama u području energetike i sigurnosti;

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U provedbi ove Uredbe osiguravaju se dosljednost, sinergije i komplementarnost s Uredbom (EU) br. XXX/XXX (NDICI), ostalim programima vanjskog djelovanja Unije i s ostalim relevantnim politikama i programima Unije, kao i dosljednost razvojne politike. | 1.   U provedbi ove Uredbe osiguravaju se dosljednost, sinergije i komplementarnost s Uredbom (EU) br. XXX/XXX (NDICI), ostalim programima vanjskog djelovanja Unije i s ostalim relevantnim politikama
  Unije i zakonodavnim aktima, kao što su direktive Vijeća 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom i 2013/59/Euratom, ciljevima i vrijednostima Unije
  i programima Unije
  , kao što je Program za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju koji nadopunjuje program Obzor Europa
  , kao i dosljednost razvojne politike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   U provedbi ove Uredbe osiguravaju se dosljednost, sinergije i komplementarnost s Uredbom (EU) br. XXX/XXX (NDICI), ostalim programima vanjskog djelovanja Unije i s ostalim relevantnim politikama i programima Unije, kao i dosljednost razvojne politike.

1.   U provedbi ove Uredbe osiguravaju se dosljednost, sinergije i komplementarnost s Uredbom (EU) br. XXX/XXX (NDICI), ostalim programima vanjskog djelovanja Unije i s ostalim relevantnim politikama
  Unije i zakonodavnim aktima, kao što su direktive Vijeća 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom i 2013/59/Euratom, ciljevima i vrijednostima Unije
  i programima Unije
  , kao što je Program za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju koji nadopunjuje program Obzor Europa
  , kao i dosljednost razvojne politike.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija koordinira svoju suradnju s trećim zemljama i s međunarodnim organizacijama koje se zalažu za slične ciljeve, osobito s IAEA-om i OECD/NEA-om. Tom će se koordinacijom omogućiti Zajednici i relevantnim organizacijama izbjegavanje udvostručenja aktivnosti i financiranja u vezi s trećim zemljama. Komisija će u izvršavanje svoje zadaće uključiti i nadležna tijela država članica i europske operatore, promičući tako kvalitetu europskog stručnog znanja u području nuklearne sigurnosti i zaštitnih mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Komisija koordinira svoju suradnju s trećim zemljama i s međunarodnim organizacijama koje se zalažu za slične ciljeve, osobito s IAEA-om i OECD/NEA-om. Tom će se koordinacijom omogućiti Zajednici i relevantnim organizacijama izbjegavanje udvostručenja aktivnosti i financiranja u vezi s trećim zemljama. Komisija će u izvršavanje svoje zadaće uključiti i nadležna tijela država članica i europske operatore, promičući tako kvalitetu europskog stručnog znanja u području nuklearne sigurnosti i zaštitnih mjera.

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Financijska omotnica za provedbu ove Uredbe za razdoblje 2021.–2027. iznosi 
  300
  milijuna EUR u 
  tekućim
  cijenama. | Financijska omotnica za provedbu ove Uredbe za razdoblje 2021.–2027. iznosi 
  266
  milijuna EUR u 
  stalnim
  cijenama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Financijska omotnica za provedbu ove Uredbe za razdoblje 2021.–2027. iznosi 
  300
  milijuna EUR u 
  tekućim
  cijenama.

300

tekućim

Financijska omotnica za provedbu ove Uredbe za razdoblje 2021.–2027. iznosi 
  266
  milijuna EUR u 
  stalnim
  cijenama.

266

stalnim

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sporazumi o pridruživanju, sporazumi o partnerstvu i suradnji, višestrani sporazumi i drugi sporazumi kojima se uspostavlja pravno obvezujući odnos sa zemljama partnerima, kao i zaključci Europskog vijeća i zaključci Vijeća, izjave sa sastanaka na vrhu ili zaključci sastanaka na visokoj razini sa zemljama partnerima, komunikacije Komisije ili zajedničke komunikacije Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjska pitanja i sigurnosnu politiku tvore sveobuhvatni okvir politike za provedbu ove Uredbe. | Pravna stečevina Zajednice u vezi s nuklearnom sigurnošću i sigurnim upravljanjem potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom,
  sporazumi o pridruživanju, sporazumi o partnerstvu i suradnji, višestrani sporazumi i drugi sporazumi kojima se uspostavlja pravno obvezujući odnos sa zemljama partnerima, kao i zaključci Europskog vijeća i zaključci Vijeća, izjave sa sastanaka na vrhu ili zaključci sastanaka na visokoj razini sa zemljama partnerima, komunikacije Komisije ili zajedničke komunikacije Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjska pitanja i sigurnosnu politiku tvore sveobuhvatni okvir politike za provedbu ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sporazumi o pridruživanju, sporazumi o partnerstvu i suradnji, višestrani sporazumi i drugi sporazumi kojima se uspostavlja pravno obvezujući odnos sa zemljama partnerima, kao i zaključci Europskog vijeća i zaključci Vijeća, izjave sa sastanaka na vrhu ili zaključci sastanaka na visokoj razini sa zemljama partnerima, komunikacije Komisije ili zajedničke komunikacije Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjska pitanja i sigurnosnu politiku tvore sveobuhvatni okvir politike za provedbu ove Uredbe.

Pravna stečevina Zajednice u vezi s nuklearnom sigurnošću i sigurnim upravljanjem potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom,
  sporazumi o pridruživanju, sporazumi o partnerstvu i suradnji, višestrani sporazumi i drugi sporazumi kojima se uspostavlja pravno obvezujući odnos sa zemljama partnerima, kao i zaključci Europskog vijeća i zaključci Vijeća, izjave sa sastanaka na vrhu ili zaključci sastanaka na visokoj razini sa zemljama partnerima, komunikacije Komisije ili zajedničke komunikacije Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjska pitanja i sigurnosnu politiku tvore sveobuhvatni okvir politike za provedbu ove Uredbe.

Pravna stečevina Zajednice u vezi s nuklearnom sigurnošću i sigurnim upravljanjem potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom,

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Cilj je višegodišnjih okvirnih programa pružanje dosljednog okvira za suradnju između Zajednice i relevantnih trećih zemalja ili
  regija
  , u skladu s općom svrhom i područjem primjene, ciljevima, načelima i politikom Zajednice i na temelju političkog okvira koji se navodi u članku 5. | 2.   Cilj je višegodišnjih okvirnih programa pružanje dosljednog okvira za suradnju između Zajednice i relevantnih trećih zemalja
  , regija
  ili
  međunarodnih organizacija
  , u skladu s općom svrhom i područjem primjene, ciljevima, načelima i politikom Zajednice i na temelju političkog okvira koji se navodi u članku 5. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Cilj je višegodišnjih okvirnih programa pružanje dosljednog okvira za suradnju između Zajednice i relevantnih trećih zemalja ili
  regija
  , u skladu s općom svrhom i područjem primjene, ciljevima, načelima i politikom Zajednice i na temelju političkog okvira koji se navodi u članku 5.

2.   Cilj je višegodišnjih okvirnih programa pružanje dosljednog okvira za suradnju između Zajednice i relevantnih trećih zemalja
  , regija
  ili
  međunarodnih organizacija
  , u skladu s općom svrhom i područjem primjene, ciljevima, načelima i politikom Zajednice i na temelju političkog okvira koji se navodi u članku 5.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3.

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Višegodišnji okvirni programi tvore opći temelj za suradnju i njima se utvrđuju ciljevi Zajednice za suradnju u okviru ove Uredbe, uzimajući u obzir potrebe država na koje se primjenjuju, prioritete Zajednice, međunarodnu situaciju te aktivnosti navedenih trećih zemalja. U višegodišnjim okvirnim programima navodi se i dodana vrijednost suradnje i način izbjegavanja preklapanja s drugim programima i inicijativama, osobito programima i inicijativama međunarodnih organizacija sa sličnim ciljevima, i velikim donatorima. | 3.   Višegodišnji okvirni programi tvore opći temelj za suradnju i njima se utvrđuju ciljevi Zajednice za suradnju u okviru ove Uredbe, uzimajući u obzir potrebe
  i okolnosti
  država na koje se primjenjuju, prioritete Zajednice, međunarodnu situaciju te aktivnosti navedenih trećih zemalja. U višegodišnjim okvirnim programima navodi se i dodana vrijednost suradnje i način izbjegavanja preklapanja s drugim programima i inicijativama, osobito programima i inicijativama međunarodnih organizacija sa sličnim ciljevima, i velikim donatorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Višegodišnji okvirni programi tvore opći temelj za suradnju i njima se utvrđuju ciljevi Zajednice za suradnju u okviru ove Uredbe, uzimajući u obzir potrebe država na koje se primjenjuju, prioritete Zajednice, međunarodnu situaciju te aktivnosti navedenih trećih zemalja. U višegodišnjim okvirnim programima navodi se i dodana vrijednost suradnje i način izbjegavanja preklapanja s drugim programima i inicijativama, osobito programima i inicijativama međunarodnih organizacija sa sličnim ciljevima, i velikim donatorima.

3.   Višegodišnji okvirni programi tvore opći temelj za suradnju i njima se utvrđuju ciljevi Zajednice za suradnju u okviru ove Uredbe, uzimajući u obzir potrebe
  i okolnosti
  država na koje se primjenjuju, prioritete Zajednice, međunarodnu situaciju te aktivnosti navedenih trećih zemalja. U višegodišnjim okvirnim programima navodi se i dodana vrijednost suradnje i način izbjegavanja preklapanja s drugim programima i inicijativama, osobito programima i inicijativama međunarodnih organizacija sa sličnim ciljevima, i velikim donatorima.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3.a (novi)

Članak 6. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Višegodišnjim okvirnim programima nastoji se potaknuti zemlje koje primaju financijsku pomoć u skladu s ovom Uredbom da poštuju obveze koje proizlaze iz sporazuma s Unijom i Ugovora o neširenju nuklearnog oružja da se obvežu na pridržavanje relevantnih međunarodnih konvencija, da poštuju standarde u području nuklearne sigurnosti i zaštite od radijacije te da se obvežu na provedbu relevantnih preporuka i mjera uz najviše standarde transparentnosti i oglašavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Višegodišnjim okvirnim programima nastoji se potaknuti zemlje koje primaju financijsku pomoć u skladu s ovom Uredbom da poštuju obveze koje proizlaze iz sporazuma s Unijom i Ugovora o neširenju nuklearnog oružja da se obvežu na pridržavanje relevantnih međunarodnih konvencija, da poštuju standarde u području nuklearne sigurnosti i zaštite od radijacije te da se obvežu na provedbu relevantnih preporuka i mjera uz najviše standarde transparentnosti i oglašavanja.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 4.a (novi)

Članak 6. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Višegodišnjim okvirnim programima trebao bi se utvrditi okvir za kvalificiran i neovisan nadzor kako bi se povećala razina nuklearne sigurnosti u partnerskim zemljama. Oni bi mogli uključivati odredbe za potporu nuklearnih regulatornih tijela u provođenju sveobuhvatnih procjena rizika i sigurnosti („testiranja otpornosti na stres”) nuklearnih elektrana na temelju pravne stečevine Zajednice o nuklearnoj sigurnosti i radioaktivnom otpadu, kao i u provedbi preporuka na temelju tih testiranja otpornosti na stres te pri praćenju primjene odgovarajućih mjera, osobito u zemljama pristupnicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama te zemljama koje su dio Europske politike susjedstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Višegodišnjim okvirnim programima trebao bi se utvrditi okvir za kvalificiran i neovisan nadzor kako bi se povećala razina nuklearne sigurnosti u partnerskim zemljama. Oni bi mogli uključivati odredbe za potporu nuklearnih regulatornih tijela u provođenju sveobuhvatnih procjena rizika i sigurnosti („testiranja otpornosti na stres”) nuklearnih elektrana na temelju pravne stečevine Zajednice o nuklearnoj sigurnosti i radioaktivnom otpadu, kao i u provedbi preporuka na temelju tih testiranja otpornosti na stres te pri praćenju primjene odgovarajućih mjera, osobito u zemljama pristupnicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama te zemljama koje su dio Europske politike susjedstva.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 5.

Članak 6. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Višegodišnji okvirni programi temelje se na dijalogu sa zemljama ili regijama partnerima. | 5.   Višegodišnji okvirni programi temelje se na dijalogu sa zemljama ili regijama partnerima.
  Komisija bi se pri razradi tih programa i prije njihova donošenja trebala savjetovati sa Skupinom europskih regulatora za nuklearnu sigurnost (ENSREG) te po potrebi s odgovarajućim nacionalnim tijelima država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Višegodišnji okvirni programi temelje se na dijalogu sa zemljama ili regijama partnerima.

5.   Višegodišnji okvirni programi temelje se na dijalogu sa zemljama ili regijama partnerima.
  Komisija bi se pri razradi tih programa i prije njihova donošenja trebala savjetovati sa Skupinom europskih regulatora za nuklearnu sigurnost (ENSREG) te po potrebi s odgovarajućim nacionalnim tijelima država članica.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 6.

Članak 6. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija donosi višegodišnje okvirne programe u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13. stavka 2. Primjenjujući isti postupak Komisija preispituje te po potrebi ažurira te okvirne programe. | 6.   Komisija donosi višegodišnje okvirne programe u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13. stavka 2. Primjenjujući isti postupak Komisija
  sredinom njihova provedbenog razdoblja
  preispituje te po potrebi ažurira te okvirne programe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija donosi višegodišnje okvirne programe u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13. stavka 2. Primjenjujući isti postupak Komisija preispituje te po potrebi ažurira te okvirne programe.

6.   Komisija donosi višegodišnje okvirne programe u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13. stavka 2. Primjenjujući isti postupak Komisija
  sredinom njihova provedbenog razdoblja
  preispituje te po potrebi ažurira te okvirne programe.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | akcijske planove, pojedinačne
  mjere i mjere potpore za koje financiranje Unije ne premašuje 10 milijuna EUR; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

akcijske planove, pojedinačne
  mjere i mjere potpore za koje financiranje Unije ne premašuje 10 milijuna EUR;

akcijske planove, pojedinačne

| (a) | pojedinačne
  mjere i mjere potpore za koje financiranje Unije ne premašuje 10 milijuna EUR; |
| --- | --- |

(a)

pojedinačne
  mjere i mjere potpore za koje financiranje Unije ne premašuje 10 milijuna EUR;

pojedinačne

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2. – točka b

Članak 8. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | rashode povezane s informiranjem i komuniciranjem, uključujući razvoj komunikacijskih strategija i poslovne komunikacije, kao i vidljivost političkih prioriteta Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

rashode povezane s informiranjem i komuniciranjem, uključujući razvoj komunikacijskih strategija i poslovne komunikacije, kao i vidljivost političkih prioriteta Unije.

| (b) | rashode povezane s informiranjem i komuniciranjem, uključujući razvoj komunikacijskih strategija i poslovne komunikacije, kao i vidljivost političkih prioriteta
  , ciljeva i vrijednosti
  Unije. |
| --- | --- |

(b)

rashode povezane s informiranjem i komuniciranjem, uključujući razvoj komunikacijskih strategija i poslovne komunikacije, kao i vidljivost političkih prioriteta
  , ciljeva i vrijednosti
  Unije.

, ciljeva i vrijednosti

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.a (novi)

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.s |
| | Kriteriji koji se primjenjuju na međunarodnu suradnju u području nuklearne sigurnosti |
| | 1.
     
  Zajedničko tumačenje i uzajamni sporazum između treće zemlje i Zajednice potvrđuju se upućivanjem službenog zahtjeva Komisiji, kojim se relevantna vlada obvezuje. |
| | 2.
     
  Treće zemlje koje žele surađivati sa Zajednicom moraju biti članice Ugovora o neširenju nuklearnog oružja te bi trebale imati dodatni protokol ili sporazum o zaštitnim mjerama s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju koji su dovoljni da bi se dalo vjerodostojno jamstvo da neće doći do korištenja prijavljenog nuklearnog materijala u druge svrhe koje nisu miroljubive nuklearne aktivnosti ni do korištenja neprijavljenog nuklearnog materijala ili djelatnosti u toj državi kao cjelini. Moraju biti potpisnice temeljnih sigurnosnih načela predviđenih u okviru sigurnosnih standarda IAEA-a i stranke relevantnih konvencija, kao što su Konvencija o nuklearnoj sigurnosti i Zajednička konvencija o sigurnosti zbrinjavanja istrošenoga goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada, ili moraju dokazati da su poduzele korake kojima potvrđuju čvrstu namjeru pristupanja takvim konvencijama. U slučaju aktivne suradnje ta se obveza preispituje svake godine uzimajući u obzir nacionalna izvješća i druge dokumente o provedbi relevantnih konvencija. Na temelju takve procjene donosi se odluka o nastavku suradnje. U izvanrednim situacijama iznimno se pokazuje fleksibilnost u primjeni tih načela. |
| | 3.
     
  Kako bi se osigurala i pratila sukladnost s ciljevima suradnje iz ove Uredbe, dotična treća zemlja prihvaća procjenu poduzetih mjera u skladu sa stavkom 2. Ta procjena omogućuje praćenje i provjeru sukladnosti s dogovorenim ciljevima i može biti uvjet za nastavka isplate doprinosa Zajednice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.s

Članak 11.s

Kriteriji koji se primjenjuju na međunarodnu suradnju u području nuklearne sigurnosti

Kriteriji koji se primjenjuju na međunarodnu suradnju u području nuklearne sigurnosti

1.
     
  Zajedničko tumačenje i uzajamni sporazum između treće zemlje i Zajednice potvrđuju se upućivanjem službenog zahtjeva Komisiji, kojim se relevantna vlada obvezuje.

2.
     
  Treće zemlje koje žele surađivati sa Zajednicom moraju biti članice Ugovora o neširenju nuklearnog oružja te bi trebale imati dodatni protokol ili sporazum o zaštitnim mjerama s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju koji su dovoljni da bi se dalo vjerodostojno jamstvo da neće doći do korištenja prijavljenog nuklearnog materijala u druge svrhe koje nisu miroljubive nuklearne aktivnosti ni do korištenja neprijavljenog nuklearnog materijala ili djelatnosti u toj državi kao cjelini. Moraju biti potpisnice temeljnih sigurnosnih načela predviđenih u okviru sigurnosnih standarda IAEA-a i stranke relevantnih konvencija, kao što su Konvencija o nuklearnoj sigurnosti i Zajednička konvencija o sigurnosti zbrinjavanja istrošenoga goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada, ili moraju dokazati da su poduzele korake kojima potvrđuju čvrstu namjeru pristupanja takvim konvencijama. U slučaju aktivne suradnje ta se obveza preispituje svake godine uzimajući u obzir nacionalna izvješća i druge dokumente o provedbi relevantnih konvencija. Na temelju takve procjene donosi se odluka o nastavku suradnje. U izvanrednim situacijama iznimno se pokazuje fleksibilnost u primjeni tih načela.

3.
     
  Kako bi se osigurala i pratila sukladnost s ciljevima suradnje iz ove Uredbe, dotična treća zemlja prihvaća procjenu poduzetih mjera u skladu sa stavkom 2. Ta procjena omogućuje praćenje i provjeru sukladnosti s dogovorenim ciljevima i može biti uvjet za nastavka isplate doprinosa Zajednice.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Praćenje, izvješćivanje i evaluacija provode se u skladu s člankom 31. stavcima 2., 4., 5. i 6. te člancima 32. i 36. Uredbe (EU) br. XXX/XXX NDICI. | (1)   Praćenje, izvješćivanje i evaluacija provode se u skladu s člankom 31. stavcima 2., 4., 5. i 6. te člancima 32. i 36. Uredbe (EU) br. XXX/XXX NDICI.
  O posebnim evaluacijama, kako su navedene u članku 32. stavku 2. Uredbe (EU) br. XXX/XXX NDICI, koje se odnose na nuklearnu sigurnost i zaštitu od radijacije, nakon savjetovanja sa skupinom ENSREG, raspravlja se u odboru Europskog instrumenta za međunarodnu suradnju u području nuklearne sigurnosti te se one podnose Europskom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   Praćenje, izvješćivanje i evaluacija provode se u skladu s člankom 31. stavcima 2., 4., 5. i 6. te člancima 32. i 36. Uredbe (EU) br. XXX/XXX NDICI.

(1)   Praćenje, izvješćivanje i evaluacija provode se u skladu s člankom 31. stavcima 2., 4., 5. i 6. te člancima 32. i 36. Uredbe (EU) br. XXX/XXX NDICI.
  O posebnim evaluacijama, kako su navedene u članku 32. stavku 2. Uredbe (EU) br. XXX/XXX NDICI, koje se odnose na nuklearnu sigurnost i zaštitu od radijacije, nakon savjetovanja sa skupinom ENSREG, raspravlja se u odboru Europskog instrumenta za međunarodnu suradnju u području nuklearne sigurnosti te se one podnose Europskom parlamentu.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2. – točka a

Članak 12. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | broja pripremljenih, podnesenih i/ili preispitanih pravnih i regulatornih akata i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

broja pripremljenih, podnesenih i/ili preispitanih pravnih i regulatornih akata i

| (a) | broja pripremljenih, podnesenih i/ili preispitanih pravnih i regulatornih akata i 
  uspješnosti njihove provedbe, kao i njihova utjecaja na standarde nuklearne sigurnosti i zaštitne mjere u relevantnim zemljama, uključujući utjecaj na građane i okoliš; |
| --- | --- |

(a)

broja pripremljenih, podnesenih i/ili preispitanih pravnih i regulatornih akata i 
  uspješnosti njihove provedbe, kao i njihova utjecaja na standarde nuklearne sigurnosti i zaštitne mjere u relevantnim zemljama, uključujući utjecaj na građane i okoliš;

uspješnosti njihove provedbe, kao i njihova utjecaja na standarde nuklearne sigurnosti i zaštitne mjere u relevantnim zemljama, uključujući utjecaj na građane i okoliš;

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2. – točka b

Članak 12. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | broja projektnih studija, koncepata ili studija izvedivosti za izgradnju postrojenja u skladu s najvišim standardima nuklearne sigurnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

broja projektnih studija, koncepata ili studija izvedivosti za izgradnju postrojenja u skladu s najvišim standardima nuklearne sigurnosti.

| (b) | broja projektnih studija, koncepata ili studija izvedivosti za izgradnju postrojenja u skladu s najvišim standardima nuklearne sigurnosti
  i uspješnosti provedbe rezultata tih studija
  . |
| --- | --- |

(b)

broja projektnih studija, koncepata ili studija izvedivosti za izgradnju postrojenja u skladu s najvišim standardima nuklearne sigurnosti
  i uspješnosti provedbe rezultata tih studija
  .

i uspješnosti provedbe rezultata tih studija

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2. – točka ba (nova)

Članak 12. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | mjera za poboljšanje nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i učinkovitosti i djelotvornosti zaštitnih mjera, utemeljenih na najvišim standardima nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i nuklearnih zaštitnih mjera, uključujući rezultate međunarodnih istorazinskih ocjena, i provedenih u nuklearnim postrojenjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

mjera za poboljšanje nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i učinkovitosti i djelotvornosti zaštitnih mjera, utemeljenih na najvišim standardima nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i nuklearnih zaštitnih mjera, uključujući rezultate međunarodnih istorazinskih ocjena, i provedenih u nuklearnim postrojenjima.

mjera za poboljšanje nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i učinkovitosti i djelotvornosti zaštitnih mjera, utemeljenih na najvišim standardima nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i nuklearnih zaštitnih mjera, uključujući rezultate međunarodnih istorazinskih ocjena, i provedenih u nuklearnim postrojenjima.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12.a (novi)

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 12.a




  Transparentnost




  Komisija i treće zemlje koje surađuju s Unijom u okviru ovog Instrumenta osiguravaju da potrebne informacije u vezi s mjerama za jamčenje nuklearne sigurnosti koje se poduzimaju u tim zemljama uz pomoć ovog Instrumenta i općenito u vezi s nuklearnim sigurnosnim standardima tih zemalja budu na raspolaganju radnicima i široj javnosti, posebno uzimajući u obzir lokalne vlasti, stanovništvo i dionike u blizini nuklearnog postrojenja. Ta obveza uključuje brigu o tome da nadležno regulatorno tijelo i nositelji dozvole pružaju informacije u svojim područjima nadležnosti. Informacije se stavljaju na raspolaganje javnosti u skladu s odgovarajućem zakonodavstvom i međunarodnim instrumentima, pod uvjetom da se time ne ugrožavaju drugi nadređeni interesi, kao što je sigurnost, priznati u odgovarajućem zakonodavstvu ili međunarodnim instrumentima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.a

Transparentnost

Komisija i treće zemlje koje surađuju s Unijom u okviru ovog Instrumenta osiguravaju da potrebne informacije u vezi s mjerama za jamčenje nuklearne sigurnosti koje se poduzimaju u tim zemljama uz pomoć ovog Instrumenta i općenito u vezi s nuklearnim sigurnosnim standardima tih zemalja budu na raspolaganju radnicima i široj javnosti, posebno uzimajući u obzir lokalne vlasti, stanovništvo i dionike u blizini nuklearnog postrojenja. Ta obveza uključuje brigu o tome da nadležno regulatorno tijelo i nositelji dozvole pružaju informacije u svojim područjima nadležnosti. Informacije se stavljaju na raspolaganje javnosti u skladu s odgovarajućem zakonodavstvom i međunarodnim instrumentima, pod uvjetom da se time ne ugrožavaju drugi nadređeni interesi, kao što je sigurnost, priznati u odgovarajućem zakonodavstvu ili međunarodnim instrumentima.

---

(24)  Uredba Vijeća (Euratom) br. 237/2014 od 13. prosinca 2013. o Instrumentu suradnje u području nuklearne sigurnosti (SL L 77, 15.3.2014., str. 109.).

24

(24)  Uredba Vijeća (Euratom) br. 237/2014 od 13. prosinca 2013. o Instrumentu suradnje u području nuklearne sigurnosti (SL L 77, 15.3.2014., str. 109.).

24

---

Četvrtak, 31. siječnja 2019.

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/692 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/692

---

P8_TA(2019)0047

Carinski zakonik Unije: uključivanje općine Campione d’Italia i talijanskih voda jezera Lugano u carinsko područje Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/53)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0259), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0259),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 33., 114. i 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0180/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 33., 114. i 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0180/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. srpnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. srpnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 12. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 12. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0368/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0368/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 367, 10.10.2018., str. 39.

---

P8_TC1-COD(2018)0123

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 31. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/474.)

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/693 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/693

---

P8_TA(2019)0048

Određena pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020. ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu određenih pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020. (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/54)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0817), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0817),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 42. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0506/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 42. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0506/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća dopisom od 14. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća dopisom od 14. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0018/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0018/2019),

| A. | budući da je zbog žurnosti opravdano provesti glasovanje prije isteka roka od osam tjedana koji je utvrđen u članku 6. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je zbog žurnosti opravdano provesti glasovanje prije isteka roka od osam tjedana koji je utvrđen u članku 6. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0414

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 31. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu određenih pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020.

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/288.)

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/694 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/694

---

P8_TA(2019)0049

Pristup Dominikanske Republike Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije, Cipra, Hrvatske, Luksemburga, Portugala, Rumunjske i Ujedinjene Kraljevine da u interesu Europske unije prihvate pristup Dominikanske Republike Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE))

(Savjetovanje)

(2020/C 411/55)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2018)0526), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2018)0526),

| — | uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0376/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0376/2018),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0451/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0451/2018),

| 1. | odobrava ovlašćivanje Austrije, Cipra, Hrvatske, Luksemburga, Portugala, Rumunjske i Ujedinjene Kraljevine da u interesu Europske unije prihvate pristup Dominikanske Republike Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica, kao i Stalnom uredu Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/695 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/695

---

P8_TA(2019)0050

Pristup Ekvadora i Ukrajine Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije da u interesu Europske unije prihvati pristup Ekvadora i Ukrajine Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE))

(Savjetovanje)

(2020/C 411/56)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2018)0527), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2018)0527),

| — | uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0375/2018),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0452/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0452/2018),

| 1. | odobrava ovlašćivanje Austrije da u interesu Europske unije prihvati pristup Ekvadora i Ukrajine Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica, kao i Stalnom uredu Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/696 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/696

---

P8_TA(2019)0051

Pristup Hondurasa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Hondurasa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE))

(Savjetovanje)

(2020/C 411/57)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2018)0528), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2018)0528),

| — | uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0377/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0377/2018),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0457/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0457/2018),

| 1. | odobrava ovlašćivanje Austrije i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Hondurasa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica, kao i Stalnom uredu Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/697 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/697

---

P8_TA(2019)0052

Pristup Bjelarusa i Uzbekistana Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije, Luksemburga i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Bjelarusa i Uzbekistana Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE))

(Savjetovanje)

(2020/C 411/58)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2018)0530), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2018)0530),

| — | uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0378/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0378/2018),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0458/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0458/2018),

| 1. | odobrava ovlašćivanje Austrije, Luksemburga i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Bjelarusa i Uzbekistana Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica, kao i Stalnom uredu Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/698 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/698

---

P8_TA(2019)0053

Pridruživanje prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji, uključujući odnose između EU-a, Grenlanda i Danske *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji, uključujući odnose između Europske unije s jedne strane te Grenlanda i Kraljevine Danske s druge strane („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2020/C 411/59)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0461), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0461),

| — | uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0379/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0379/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A8-0480/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A8-0480/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | U ovoj novoj Odluci trebale bi biti naglašene posebnosti suradnje s Grenlandom,
  kao što
  je
  cilj očuvanja
  bliskih i trajnih veza između Unije, Grenlanda i Danske
  , prepoznavanje
  geostrateškog položaja Grenlanda, važnost
  dijaloga o politikama
  između Grenlanda i Unije, postojanje sporazuma o partnerstvu u 
  ribarstvu
  između Unije i Grenlanda te
  potencijalna suradnja na
  pitanjima povezanima s Arktikom.
  Trebala
  bi
  odgovoriti na globalne izazove omogućavajući razvoj proaktivnog plana i rad na temama od zajedničkog interesa, posebice
  u 
  pogledu
  sve
  većeg utjecaja
  klimatskih promjena na ljudsku aktivnost i okoliš, pomorski promet, prirodna bogatstva, uključujući sirovine i riblje stokove, kao i na istraživanje i inovacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

U ovoj novoj Odluci trebale bi biti naglašene posebnosti suradnje s Grenlandom,
  kao što
  je
  cilj očuvanja
  bliskih i trajnih veza između Unije, Grenlanda i Danske
  , prepoznavanje
  geostrateškog položaja Grenlanda, važnost
  dijaloga o politikama
  između Grenlanda i Unije, postojanje sporazuma o partnerstvu u 
  ribarstvu
  između Unije i Grenlanda te
  potencijalna suradnja na
  pitanjima povezanima s Arktikom.
  Trebala
  bi
  odgovoriti na globalne izazove omogućavajući razvoj proaktivnog plana i rad na temama od zajedničkog interesa, posebice
  u 
  pogledu
  sve
  većeg utjecaja
  klimatskih promjena na ljudsku aktivnost i okoliš, pomorski promet, prirodna bogatstva, uključujući sirovine i riblje stokove, kao i na istraživanje i inovacije.

| (6) | U ovoj novoj Odluci trebale bi biti naglašene posebnosti suradnje s Grenlandom
  . Vijeće je 2003. dogovorilo da će se budući odnosi Unije i Grenlanda nakon 2006. zasnivati na sveobuhvatnom partnerstvu za održivi razvoj koje bi uključivalo poseban sporazum o ribarstvu
  ,
  dogovoren sukladno općim pravilima i načelima takvih sporazuma. Isto tako, zajednička izjava Europske unije, s jedne strane i vlade Grenlanda i vlade Danske, s druge strane o odnosima između Europske unije i Grenlanda, potpisana u Bruxellesu 19. ožujka 2015., podsjetila je na povijesne, političke, gospodarske i kulturne veze između Unije i Grenlanda i naglasila potrebu za jačanjem odnosa i suradnje na temelju zajedničkih interesa. Partnerstvo na temelju te nove odluke trebalo bi stoga biti usmjereno na očuvanje
  bliskih i trajnih veza između Unije, Grenlanda i Danske
  te bi omogućavanjem razvoja dinamičnog plana i istraživanjem zajedničkih interesa trebalo doprinijeti suočavanju s globalnim izazovima. U odluci bi trebalo istaknuti posebnosti suradnje s Grenlandom priznavanjem
  geostrateškog položaja Grenlanda, važnost
  političkog dijaloga
  između Grenlanda i Unije, postojanje sporazuma o partnerstvu u 
  sektoru ribarstva
  između Unije i Grenlanda te
  potencijalnu suradnju u
  pitanjima povezanima s Arktikom.
  Njome
  bi
  se posebno trebao uzeti
  u 
  obzir
  sve
  veći utjecaj
  klimatskih promjena na ljudsku aktivnost i okoliš, pomorski promet, prirodna bogatstva, uključujući sirovine i riblje stokove, kao i na istraživanje i inovacije. |
| --- | --- |

(6)

U ovoj novoj Odluci trebale bi biti naglašene posebnosti suradnje s Grenlandom
  . Vijeće je 2003. dogovorilo da će se budući odnosi Unije i Grenlanda nakon 2006. zasnivati na sveobuhvatnom partnerstvu za održivi razvoj koje bi uključivalo poseban sporazum o ribarstvu
  ,
  dogovoren sukladno općim pravilima i načelima takvih sporazuma. Isto tako, zajednička izjava Europske unije, s jedne strane i vlade Grenlanda i vlade Danske, s druge strane o odnosima između Europske unije i Grenlanda, potpisana u Bruxellesu 19. ožujka 2015., podsjetila je na povijesne, političke, gospodarske i kulturne veze između Unije i Grenlanda i naglasila potrebu za jačanjem odnosa i suradnje na temelju zajedničkih interesa. Partnerstvo na temelju te nove odluke trebalo bi stoga biti usmjereno na očuvanje
  bliskih i trajnih veza između Unije, Grenlanda i Danske
  te bi omogućavanjem razvoja dinamičnog plana i istraživanjem zajedničkih interesa trebalo doprinijeti suočavanju s globalnim izazovima. U odluci bi trebalo istaknuti posebnosti suradnje s Grenlandom priznavanjem
  geostrateškog položaja Grenlanda, važnost
  političkog dijaloga
  između Grenlanda i Unije, postojanje sporazuma o partnerstvu u 
  sektoru ribarstva
  između Unije i Grenlanda te
  potencijalnu suradnju u
  pitanjima povezanima s Arktikom.
  Njome
  bi
  se posebno trebao uzeti
  u 
  obzir
  sve
  veći utjecaj
  klimatskih promjena na ljudsku aktivnost i okoliš, pomorski promet, prirodna bogatstva, uključujući sirovine i riblje stokove, kao i na istraživanje i inovacije.

Amandman 2

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Imajući na umu važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s Unijinom obvezom provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovim ciljevima održivog razvoja, ovaj će Program pridonijeti uključivanju klimatskih pitanja u Unijine politike i ostvarivanju općeg cilja podupiranja klimatskih ciljeva s 25 % proračunskih rashoda Unije. Očekuje se da će djelovanja u okviru ovog Programa pridonijeti
  20
   % ukupne financijske omotnice Programa za klimatske ciljeve. Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom provedbe Programa te će se ponovno ocijeniti u kontekstu postupaka njegove evaluacije i preispitivanja sredinom razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Imajući na umu važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s Unijinom obvezom provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovim ciljevima održivog razvoja, ovaj će Program pridonijeti uključivanju klimatskih pitanja u Unijine politike i ostvarivanju općeg cilja podupiranja klimatskih ciljeva s 25 % proračunskih rashoda Unije. Očekuje se da će djelovanja u okviru ovog Programa pridonijeti
  20
   % ukupne financijske omotnice Programa za klimatske ciljeve. Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom provedbe Programa te će se ponovno ocijeniti u kontekstu postupaka njegove evaluacije i preispitivanja sredinom razdoblja.

| (16) | Imajući na umu važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s Unijinom obvezom provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovim ciljevima održivog razvoja, ovaj će Program pridonijeti uključivanju klimatskih pitanja u Unijine politike i ostvarivanju općeg cilja podupiranja klimatskih ciljeva s 25 % proračunskih rashoda Unije. Očekuje se da će djelovanja u okviru ovog Programa pridonijeti
  30
   % ukupne financijske omotnice Programa za klimatske ciljeve. Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom provedbe Programa te će se ponovno ocijeniti u kontekstu postupaka njegove evaluacije i preispitivanja sredinom razdoblja. |
| --- | --- |

(16)

Imajući na umu važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s Unijinom obvezom provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovim ciljevima održivog razvoja, ovaj će Program pridonijeti uključivanju klimatskih pitanja u Unijine politike i ostvarivanju općeg cilja podupiranja klimatskih ciljeva s 25 % proračunskih rashoda Unije. Očekuje se da će djelovanja u okviru ovog Programa pridonijeti
  30
   % ukupne financijske omotnice Programa za klimatske ciljeve. Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom provedbe Programa te će se ponovno ocijeniti u kontekstu postupaka njegove evaluacije i preispitivanja sredinom razdoblja.

Amandman 3

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Unija i PZP-ovi prepoznaju posebnu važnost obrazovanja i strukovnog osposobljavanja kao pokretača održivog razvoja PZP-ova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Unija i PZP-ovi prepoznaju posebnu važnost obrazovanja i strukovnog osposobljavanja kao pokretača održivog razvoja PZP-ova.

| (18) | Unija i PZP-ovi prepoznaju posebnu važnost obrazovanja i strukovnog osposobljavanja kao pokretača održivog razvoja PZP-ova
  , posebno na područjima na kojima je opća razina obrazovanja stanovništva prilično niska
  . |
| --- | --- |

(18)

Unija i PZP-ovi prepoznaju posebnu važnost obrazovanja i strukovnog osposobljavanja kao pokretača održivog razvoja PZP-ova
  , posebno na područjima na kojima je opća razina obrazovanja stanovništva prilično niska
  .

Amandman 4

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Pridruživanje između Unije i PZP-ova trebalo bi uzimati u obzir očuvanje kulturne raznolikosti i identiteta PZP-ova te im doprinositi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Pridruživanje između Unije i PZP-ova trebalo bi uzimati u obzir očuvanje kulturne raznolikosti i identiteta PZP-ova te im doprinositi.

| (19) | Pridruživanje između Unije i PZP-ova trebalo bi uzimati u obzir očuvanje kulturne raznolikosti i identiteta PZP-ova te im doprinositi.
  Njime bi se također trebalo posvetiti posebnu pozornost i doprinijeti promicanju i poštovanju prava autohtonog stanovništva PZP-ova. |
| --- | --- |

(19)

Pridruživanje između Unije i PZP-ova trebalo bi uzimati u obzir očuvanje kulturne raznolikosti i identiteta PZP-ova te im doprinositi.
  Njime bi se također trebalo posvetiti posebnu pozornost i doprinijeti promicanju i poštovanju prava autohtonog stanovništva PZP-ova.

Amandman 5

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Trgovinska suradnja i suradnja povezana s trgovinom između Unije i PZP-ova trebale bi doprinijeti cilju održivoga gospodarskog razvoja, društvenog razvoja i zaštite okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Trgovinska suradnja i suradnja povezana s trgovinom između Unije i PZP-ova trebale bi doprinijeti cilju održivoga gospodarskog razvoja, društvenog razvoja i zaštite okoliša.

| (20) | Trgovinska suradnja i suradnja povezana s trgovinom između Unije i PZP-ova trebale bi doprinijeti cilju održivoga gospodarskog razvoja, društvenog razvoja i zaštite okoliša
  u skladu s ciljevima održivog razvoja
  . |
| --- | --- |

(20)

Trgovinska suradnja i suradnja povezana s trgovinom između Unije i PZP-ova trebale bi doprinijeti cilju održivoga gospodarskog razvoja, društvenog razvoja i zaštite okoliša
  u skladu s ciljevima održivog razvoja
  .

Amandman 6

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Ova bi Odluka trebala predvidjeti fleksibilnija pravila o podrijetlu uključujući nove mogućnosti kumulacije podrijetla. Kumulacija bi se trebala omogućiti ne samo za PZP-ove i zemlje iz Sporazuma o ekonomskom partnerstvu (EPA) već pod određenim uvjetima i za proizvode podrijetlom iz zemalja na koje Unija primjenjuje sporazum o slobodnoj trgovini, kao i za proizvode koji ulaze u Uniju bez carine i bez kvote u okviru Općeg sustava povlastica Unije, a koji također podliježu uvjetima. Ti uvjeti potrebni su za
  sprečavanje
  izbjegavanja trgovine i 
  osiguravanje pravilnog funkcioniranja
  režima kumulacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Ova bi Odluka trebala predvidjeti fleksibilnija pravila o podrijetlu uključujući nove mogućnosti kumulacije podrijetla. Kumulacija bi se trebala omogućiti ne samo za PZP-ove i zemlje iz Sporazuma o ekonomskom partnerstvu (EPA) već pod određenim uvjetima i za proizvode podrijetlom iz zemalja na koje Unija primjenjuje sporazum o slobodnoj trgovini, kao i za proizvode koji ulaze u Uniju bez carine i bez kvote u okviru Općeg sustava povlastica Unije, a koji također podliježu uvjetima. Ti uvjeti potrebni su za
  sprečavanje
  izbjegavanja trgovine i 
  osiguravanje pravilnog funkcioniranja
  režima kumulacije.

| (21) | Ova bi Odluka trebala predvidjeti fleksibilnija pravila o podrijetlu uključujući nove mogućnosti kumulacije podrijetla. Kumulacija bi se trebala omogućiti ne samo za PZP-ove i zemlje iz Sporazuma o ekonomskom partnerstvu (EPA) već pod određenim uvjetima i za proizvode podrijetlom iz zemalja na koje Unija primjenjuje sporazum o slobodnoj trgovini, kao i za proizvode koji ulaze u Uniju bez carine i bez kvote u okviru Općeg sustava povlastica Unije, a koji također podliježu uvjetima. Ti uvjeti potrebni su za
  snažniji trgovinski savez koji je u stanju spriječiti
  izbjegavanja trgovine i 
  osiguravati pravilno funkcioniranje
  režima kumulacije. |
| --- | --- |

(21)

Ova bi Odluka trebala predvidjeti fleksibilnija pravila o podrijetlu uključujući nove mogućnosti kumulacije podrijetla. Kumulacija bi se trebala omogućiti ne samo za PZP-ove i zemlje iz Sporazuma o ekonomskom partnerstvu (EPA) već pod određenim uvjetima i za proizvode podrijetlom iz zemalja na koje Unija primjenjuje sporazum o slobodnoj trgovini, kao i za proizvode koji ulaze u Uniju bez carine i bez kvote u okviru Općeg sustava povlastica Unije, a koji također podliježu uvjetima. Ti uvjeti potrebni su za
  snažniji trgovinski savez koji je u stanju spriječiti
  izbjegavanja trgovine i 
  osiguravati pravilno funkcioniranje
  režima kumulacije.

Amandman 7

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Suradnja između Unije i PZP-ova u području financijskih usluga trebala bi
  doprinijeti
  stvaranju sigurnijeg, snažnijeg i transparentnijeg financijskog sustava koji je nužan za unapređivanje globalne financijske stabilnosti i jačanje održivog razvoja. Napori u tom području trebali bi se usmjeriti na približavanje međunarodno dogovorenim standardima i usklađivanje zakonodavstva PZP-ova s pravnom stečevinom Unije o financijskim uslugama. Odgovarajuća pozornost trebala bi se posvetiti jačanju administrativnog kapaciteta tijela PZP-ova, uključujući u području nadzora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Suradnja između Unije i PZP-ova u području financijskih usluga trebala bi
  doprinijeti
  stvaranju sigurnijeg, snažnijeg i transparentnijeg financijskog sustava koji je nužan za unapređivanje globalne financijske stabilnosti i jačanje održivog razvoja. Napori u tom području trebali bi se usmjeriti na približavanje međunarodno dogovorenim standardima i usklađivanje zakonodavstva PZP-ova s pravnom stečevinom Unije o financijskim uslugama. Odgovarajuća pozornost trebala bi se posvetiti jačanju administrativnog kapaciteta tijela PZP-ova, uključujući u području nadzora.

| (25) | Suradnja između Unije i PZP-ova u području financijskih usluga trebala bi
  suzbiti porezne prijevare, utaju poreza i izbjegavanje plaćanja poreza kako bi se doprinijelo
  stvaranju sigurnijeg, snažnijeg i transparentnijeg financijskog sustava koji je nužan za unapređivanje globalne financijske stabilnosti i jačanje održivog razvoja. Napori u tom području trebali bi se usmjeriti na približavanje međunarodno dogovorenim standardima i usklađivanje zakonodavstva PZP-ova s pravnom stečevinom Unije o financijskim uslugama. Odgovarajuća pozornost trebala bi se posvetiti jačanju administrativnog kapaciteta tijela PZP-ova, uključujući u području nadzora. |
| --- | --- |

(25)

Suradnja između Unije i PZP-ova u području financijskih usluga trebala bi
  suzbiti porezne prijevare, utaju poreza i izbjegavanje plaćanja poreza kako bi se doprinijelo
  stvaranju sigurnijeg, snažnijeg i transparentnijeg financijskog sustava koji je nužan za unapređivanje globalne financijske stabilnosti i jačanje održivog razvoja. Napori u tom području trebali bi se usmjeriti na približavanje međunarodno dogovorenim standardima i usklađivanje zakonodavstva PZP-ova s pravnom stečevinom Unije o financijskim uslugama. Odgovarajuća pozornost trebala bi se posvetiti jačanju administrativnog kapaciteta tijela PZP-ova, uključujući u području nadzora.

Amandman 8

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | Ova Odluka trebala bi po potrebi upućivati na [Uredbu o NDICI-ju] (Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju) radi provedbe suradnje, čime će se osigurati usklađenost upravljanja među instrumentima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Ova Odluka trebala bi po potrebi upućivati na [Uredbu o NDICI-ju] (Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju) radi provedbe suradnje, čime će se osigurati usklađenost upravljanja među instrumentima.

Briše se.

Amandman 9

Prijedlog odluke

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovom Odlukom uspostavlja se pridruživanje prekomorskih zemalja i područja (PZP-ovi) Uniji („pridruživanje”), koje predstavlja partnerstvo na temelju članka 198. UFEU-a kojim se podupire održivi razvoj PZP-ova i promiču vrijednosti i standardi Unije diljem svijeta. | 1.   Ovom Odlukom uspostavlja se pridruživanje prekomorskih zemalja i područja (PZP-ovi) Uniji („pridruživanje”), koje predstavlja partnerstvo na temelju članka 198. UFEU-a kojim se podupire održivi razvoj PZP-ova i promiču vrijednosti
  , načela
  i standardi Unije diljem svijeta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ovom Odlukom uspostavlja se pridruživanje prekomorskih zemalja i područja (PZP-ovi) Uniji („pridruživanje”), koje predstavlja partnerstvo na temelju članka 198. UFEU-a kojim se podupire održivi razvoj PZP-ova i promiču vrijednosti i standardi Unije diljem svijeta.

1.   Ovom Odlukom uspostavlja se pridruživanje prekomorskih zemalja i područja (PZP-ovi) Uniji („pridruživanje”), koje predstavlja partnerstvo na temelju članka 198. UFEU-a kojim se podupire održivi razvoj PZP-ova i promiču vrijednosti
  , načela
  i standardi Unije diljem svijeta.

Amandman 10

Amandman 10

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 1.

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Pridruživanje između Unije i PZP-ova temelji se na ciljevima, načelima i vrijednostima koje dijele PZP-ovi, države članice s kojima su povezani i Unija. | 1.   Pridruživanje između Unije i PZP-ova temelji se na ciljevima, načelima i vrijednostima koje dijele PZP-ovi, države članice s kojima su povezani i Unija.
  Njime se doprinosi ostvarivanju ciljeva održivog razvoja utvrđenih u Programu do 2030. te provedbi Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Pridruživanje između Unije i PZP-ova temelji se na ciljevima, načelima i vrijednostima koje dijele PZP-ovi, države članice s kojima su povezani i Unija.

1.   Pridruživanje između Unije i PZP-ova temelji se na ciljevima, načelima i vrijednostima koje dijele PZP-ovi, države članice s kojima su povezani i Unija.
  Njime se doprinosi ostvarivanju ciljeva održivog razvoja utvrđenih u Programu do 2030. te provedbi Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama.

Amandman 11

Amandman 11

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 3.

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Pri provedbi ove Odluke partnere vode načela transparentnosti, supsidijarnosti i potreba za učinkovitošću te se podjednako bave trima stupovima održivog razvoja PZP-ova: gospodarskim razvojem, društvenim razvojem
  i
  zaštitom okoliša. | 3.   Pri provedbi ove Odluke partnere vode načela transparentnosti, supsidijarnosti i potreba za učinkovitošću te se podjednako bave trima stupovima održivog razvoja PZP-ova: gospodarskim razvojem, društvenim
  i kulturnim
  razvojem
  te
  zaštitom okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Pri provedbi ove Odluke partnere vode načela transparentnosti, supsidijarnosti i potreba za učinkovitošću te se podjednako bave trima stupovima održivog razvoja PZP-ova: gospodarskim razvojem, društvenim razvojem
  i
  zaštitom okoliša.

3.   Pri provedbi ove Odluke partnere vode načela transparentnosti, supsidijarnosti i potreba za učinkovitošću te se podjednako bave trima stupovima održivog razvoja PZP-ova: gospodarskim razvojem, društvenim
  i kulturnim
  razvojem
  te
  zaštitom okoliša.

Amandman 12

Amandman 12

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 4.

Članak 3. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Opći
  cilj ove Odluke promicanje je gospodarskog i socijalnog razvoja PZP-ova te uspostava bliskih gospodarskih odnosa između njih i Unije u cjelini.
  Pridruživanjem se želi pridonijeti ostvarenju tog općeg cilja tako što se unapređuje konkurentnost i jača otpornost PZP-ova, smanjuje njihova gospodarska i okolišna osjetljivost i promiče suradnja između njih i drugih partnera. | 4.   
  U skladu s člankom 3. stavkom 5.
  i 
  člankom 21. Ugovora o europskoj uniji, kao
  i 
  člankom 198
  .
  Ugovora o funkcioniranju Europske unije, opći
  cilj ove Odluke promicanje je gospodarskog i socijalnog razvoja PZP-ova te uspostava bliskih gospodarskih odnosa između njih i Unije u cjelini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   
  Opći
  cilj ove Odluke promicanje je gospodarskog i socijalnog razvoja PZP-ova te uspostava bliskih gospodarskih odnosa između njih i Unije u cjelini.
  Pridruživanjem se želi pridonijeti ostvarenju tog općeg cilja tako što se unapređuje konkurentnost i jača otpornost PZP-ova, smanjuje njihova gospodarska i okolišna osjetljivost i promiče suradnja između njih i drugih partnera.

4.   
  U skladu s člankom 3. stavkom 5.
  i 
  člankom 21. Ugovora o europskoj uniji, kao
  i 
  člankom 198
  .
  Ugovora o funkcioniranju Europske unije, opći
  cilj ove Odluke promicanje je gospodarskog i socijalnog razvoja PZP-ova te uspostava bliskih gospodarskih odnosa između njih i Unije u cjelini.

Amandman 13

Amandman 13

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 5. – točka a

Članak 3. – stavak 5. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| a) | poticati i podupirati suradnju s PZP-ovima, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

a)

a)

poticati i podupirati suradnju s PZP-ovima,

poticati i podupirati suradnju s PZP-ovima,

Briše se.

Briše se.

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 5. – točka b

Članak 3. – stavak 5. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| b) | podržavati
  Grenland i surađivati s njime
  u rješavanju
  njegovih
  glavnih izazova
  , kao što je podizanje razine obrazovanja
  ,
  i pridonositi kapacitetima grenlandske uprave za osmišljavanje i provođenje nacionalnih politika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

b)

podržavati
  Grenland i surađivati s njime
  u rješavanju
  njegovih
  glavnih izazova
  , kao što je podizanje razine obrazovanja
  ,
  i pridonositi kapacitetima grenlandske uprave za osmišljavanje i provođenje nacionalnih politika.

Grenland i surađivati s njime

njegovih

, kao što je podizanje razine obrazovanja

i pridonositi kapacitetima grenlandske uprave za osmišljavanje i provođenje nacionalnih politika.

| b) | podržavati
  PZP-ove
  u rješavanju glavnih izazova
  s kojima se suočavaju
  ,
  uključujući razinu obrazovanja kada je riječ o Grenlandu; |
| --- | --- |

b)

podržavati
  PZP-ove
  u rješavanju glavnih izazova
  s kojima se suočavaju
  ,
  uključujući razinu obrazovanja kada je riječ o Grenlandu;

PZP-ove

s kojima se suočavaju

uključujući razinu obrazovanja kada je riječ o Grenlandu;

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 5. – točka ba (nova)

Članak 3. – stavak 5. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ba) | jačati otpornost PZP-ova smanjenjem njihove ekonomske i okolišne ranjivosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ba)

ba)

jačati otpornost PZP-ova smanjenjem njihove ekonomske i okolišne ranjivosti;

jačati otpornost PZP-ova smanjenjem njihove ekonomske i okolišne ranjivosti;

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 5. – točka bb (nova)

Članak 3. – stavak 5. – točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | bb) | poboljšavati konkurentnost PZP-ova, uključujući socijalne standarde; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

bb)

bb)

poboljšavati konkurentnost PZP-ova, uključujući socijalne standarde;

poboljšavati konkurentnost PZP-ova, uključujući socijalne standarde;

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 5. – točka bc (nova)

Članak 3. – stavak 5. – točka bc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | bc) | promicati suradnju PZP-ova s drugim partnerima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

bc)

bc)

promicati suradnju PZP-ova s drugim partnerima.

promicati suradnju PZP-ova s drugim partnerima.

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 6.

Članak 3. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   U ostvarenju tih ciljeva u pridruživanju će se poštovati temeljna načela
  slobode
  ,
  demokracije, ljudskih
  prava i 
  temeljnih sloboda
  , vladavine prava, dobrog upravljanja i održivog razvoja koja su zajednička PZP-ovima i državama članicama s kojima su povezani. | 6.   U ostvarenju tih ciljeva u pridruživanju će se poštovati temeljna načela
  demokracije
  ,
  pristup utemeljen na pravima uključujući sva ljudska
  prava i 
  temeljne slobode
  , vladavine prava, dobrog upravljanja i održivog razvoja koja su zajednička PZP-ovima i državama članicama s kojima su povezani.
  Isto se odnosi i na načelo nediskriminacije na temelju spola, rase, etničkog porijekla, vjere, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije i na rodnu ravnopravnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   U ostvarenju tih ciljeva u pridruživanju će se poštovati temeljna načela
  slobode
  ,
  demokracije, ljudskih
  prava i 
  temeljnih sloboda
  , vladavine prava, dobrog upravljanja i održivog razvoja koja su zajednička PZP-ovima i državama članicama s kojima su povezani.

6.   U ostvarenju tih ciljeva u pridruživanju će se poštovati temeljna načela
  demokracije
  ,
  pristup utemeljen na pravima uključujući sva ljudska
  prava i 
  temeljne slobode
  , vladavine prava, dobrog upravljanja i održivog razvoja koja su zajednička PZP-ovima i državama članicama s kojima su povezani.
  Isto se odnosi i na načelo nediskriminacije na temelju spola, rase, etničkog porijekla, vjere, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije i na rodnu ravnopravnost.

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4. – alineja 1.a (novi)

Članak 4. – alineja 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Pri programiranju i provedbi, a posebno pri donošenju smjernica, Komisija uzima u obzir ograničene administrativne i ljudske kapacitete PZP-ova |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pri programiranju i provedbi, a posebno pri donošenju smjernica, Komisija uzima u obzir ograničene administrativne i ljudske kapacitete PZP-ova

Pri programiranju i provedbi, a posebno pri donošenju smjernica, Komisija uzima u obzir ograničene administrativne i ljudske kapacitete PZP-ova

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 5. – stavak 2. – točka a

Članak 5. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | gospodarska diversifikacija gospodarstava PZP-ova, uključujući daljnju integraciju u svjetska i regionalna gospodarstva; u posebnom slučaju Grenlanda potreba za povećanjem razine vještina njegove radne snage; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

gospodarska diversifikacija gospodarstava PZP-ova, uključujući daljnju integraciju u svjetska i regionalna gospodarstva; u posebnom slučaju Grenlanda potreba za povećanjem razine vještina njegove radne snage;

| (a) | održiva
  gospodarska diversifikacija gospodarstava PZP-ova, uključujući daljnju integraciju u svjetska i regionalna gospodarstva; u posebnom slučaju Grenlanda potreba za povećanjem razine vještina njegove radne snage; |
| --- | --- |

(a)

održiva
  gospodarska diversifikacija gospodarstava PZP-ova, uključujući daljnju integraciju u svjetska i regionalna gospodarstva; u posebnom slučaju Grenlanda potreba za povećanjem razine vještina njegove radne snage;

održiva

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 5. – stavak 2. – točka aa (nova)

Članak 5. – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | aa) | promicanje visokokvalitetnog socijalnog modela; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

aa)

aa)

promicanje visokokvalitetnog socijalnog modela;

promicanje visokokvalitetnog socijalnog modela;

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 5. – stavak 2. – točka e

Članak 5. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| e) | promicanje smanjenja rizika od katastrofa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

e)

promicanje smanjenja rizika od katastrofa;

| e) | promicanje smanjenja rizika od katastrofa
  uzimajući u obzir prioritete utvrđene u Okviru iz Sendaija za razdoblje 2015. – 2030.
  ; |
| --- | --- |

e)

promicanje smanjenja rizika od katastrofa
  uzimajući u obzir prioritete utvrđene u Okviru iz Sendaija za razdoblje 2015. – 2030.
  ;

uzimajući u obzir prioritete utvrđene u Okviru iz Sendaija za razdoblje 2015. – 2030.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 5. – stavak 2. – točka ha (novi)

Članak 5. – stavak 2. – točka ha (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ha) | pitanja povezana s Karibima i Pacifikom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ha)

ha)

pitanja povezana s Karibima i Pacifikom.

pitanja povezana s Karibima i Pacifikom.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   U tu svrhu Unija i PZP-ovi mogu razmjenjivati informacije i najbolje prakse ili utvrditi drugi oblik bliske suradnje i koordinacije s ostalim partnerima u kontekstu sudjelovanja PZP-ova u regionalnim i međunarodnim organizacijama, ako je potrebno putem međunarodnih sporazuma. | 2.   U tu svrhu Unija i PZP-ovi mogu razmjenjivati informacije i najbolje prakse ili utvrditi drugi oblik bliske suradnje i koordinacije s ostalim partnerima u kontekstu sudjelovanja PZP-ova u regionalnim i međunarodnim organizacijama, ako je potrebno putem međunarodnih sporazuma
  kako bi se doprinijelo skladnoj integraciji PZP-ova u njihova geografska okruženja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   U tu svrhu Unija i PZP-ovi mogu razmjenjivati informacije i najbolje prakse ili utvrditi drugi oblik bliske suradnje i koordinacije s ostalim partnerima u kontekstu sudjelovanja PZP-ova u regionalnim i međunarodnim organizacijama, ako je potrebno putem međunarodnih sporazuma.

2.   U tu svrhu Unija i PZP-ovi mogu razmjenjivati informacije i najbolje prakse ili utvrditi drugi oblik bliske suradnje i koordinacije s ostalim partnerima u kontekstu sudjelovanja PZP-ova u regionalnim i međunarodnim organizacijama, ako je potrebno putem međunarodnih sporazuma
  kako bi se doprinijelo skladnoj integraciji PZP-ova u njihova geografska okruženja
  .

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 7. – stavak 3.

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Cilj je pridruživanja potpora suradnje između PZP-ova i drugih partnera u područjima suradnje navedenima u Dijelovima II. i III. ove Odluke. U tom pogledu cilj je pridruživanja promicanje suradnje između PZP-ova i najudaljenijih regija, navedenih u članku 349. UFEU-a, njihovih susjednih država AKP-a i država i područja koji ne pripadaju AKP-u. Kako bi se postigao taj cilj, Unija poboljšava koordinaciju i sinergije između relevantnih programa Unije. Unija
  također nastoji uključiti
  PZP-ove u svoja tijela dijaloga s njihovim susjednim zemljama, bez obzira na to je li riječ o državama AKP-a ili državama ili područjima koji ne pripadaju AKP-u, te prema potrebi s najudaljenijim regijama. | 3.   Cilj je pridruživanja potpora suradnje između PZP-ova i drugih partnera u područjima suradnje navedenima u Dijelovima II. i III. ove Odluke. U tom pogledu cilj je pridruživanja promicanje suradnje između PZP-ova i najudaljenijih regija, navedenih u članku 349. UFEU-a, njihovih susjednih država AKP-a i država i područja koji ne pripadaju AKP-u. Kako bi se postigao taj cilj, Unija poboljšava koordinaciju i sinergije između relevantnih programa Unije. Unija
  uključuje
  PZP-ove u svoja tijela dijaloga s njihovim susjednim zemljama, bez obzira na to je li riječ o državama AKP-a ili državama ili područjima koji ne pripadaju AKP-u, te prema potrebi s najudaljenijim regijama
  , predlažući da im se dodijeli status promatrača
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Cilj je pridruživanja potpora suradnje između PZP-ova i drugih partnera u područjima suradnje navedenima u Dijelovima II. i III. ove Odluke. U tom pogledu cilj je pridruživanja promicanje suradnje između PZP-ova i najudaljenijih regija, navedenih u članku 349. UFEU-a, njihovih susjednih država AKP-a i država i područja koji ne pripadaju AKP-u. Kako bi se postigao taj cilj, Unija poboljšava koordinaciju i sinergije između relevantnih programa Unije. Unija
  također nastoji uključiti
  PZP-ove u svoja tijela dijaloga s njihovim susjednim zemljama, bez obzira na to je li riječ o državama AKP-a ili državama ili područjima koji ne pripadaju AKP-u, te prema potrebi s najudaljenijim regijama.

3.   Cilj je pridruživanja potpora suradnje između PZP-ova i drugih partnera u područjima suradnje navedenima u Dijelovima II. i III. ove Odluke. U tom pogledu cilj je pridruživanja promicanje suradnje između PZP-ova i najudaljenijih regija, navedenih u članku 349. UFEU-a, njihovih susjednih država AKP-a i država i područja koji ne pripadaju AKP-u. Kako bi se postigao taj cilj, Unija poboljšava koordinaciju i sinergije između relevantnih programa Unije. Unija
  uključuje
  PZP-ove u svoja tijela dijaloga s njihovim susjednim zemljama, bez obzira na to je li riječ o državama AKP-a ili državama ili područjima koji ne pripadaju AKP-u, te prema potrebi s najudaljenijim regijama
  , predlažući da im se dodijeli status promatrača
  .

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 7. – stavak 4. – točka aa (nova)

Članak 7. – stavak 4. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | aa) | jačanje sposobnosti PZP-ova kako bi se potaknulo donošenje regionalnih strategija kojima se u obzir uzimaju posebnosti, potencijal i europska perspektiva PZP-ova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

aa)

aa)

jačanje sposobnosti PZP-ova kako bi se potaknulo donošenje regionalnih strategija kojima se u obzir uzimaju posebnosti, potencijal i europska perspektiva PZP-ova;

jačanje sposobnosti PZP-ova kako bi se potaknulo donošenje regionalnih strategija kojima se u obzir uzimaju posebnosti, potencijal i europska perspektiva PZP-ova;

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 9. – naslov

Članak 9. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Posebni tretman | Posebni tretman
  za izolirane PZP-ove |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Posebni tretman

Posebni tretman
  za izolirane PZP-ove

za izolirane PZP-ove

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 9.a (novi)

Članak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 9.a




  Posebni tretman za najmanje razvijene PZP-ove





  1.
     
  U okviru pridruživanja uzima se u obzir raznolikost PZP-ova u pogledu razine gospodarskog razvoja i njihovih strukturnih ograničenja.






  2.
     
  Posebni tretman utvrđuje se za najmanje razvijene PZP-ove.






  3.
     
  Kako bi se najmanje razvijenim PZP-ovima omogućilo da nadoknade zaostatke u razvoju i da se suoče s trajnim strukturnim ograničenjima, pri određivanju količine financijske pomoći i uvjeta njezina dodjeljivanja uzimaju se u obzir posebna obilježja PZP-ova.






  4.
     
  PZP koji se smatra najmanje razvijenim je Wallis i Futuna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.a

Posebni tretman za najmanje razvijene PZP-ove

1.
     
  U okviru pridruživanja uzima se u obzir raznolikost PZP-ova u pogledu razine gospodarskog razvoja i njihovih strukturnih ograničenja.

2.
     
  Posebni tretman utvrđuje se za najmanje razvijene PZP-ove.

3.
     
  Kako bi se najmanje razvijenim PZP-ovima omogućilo da nadoknade zaostatke u razvoju i da se suoče s trajnim strukturnim ograničenjima, pri određivanju količine financijske pomoći i uvjeta njezina dodjeljivanja uzimaju se u obzir posebna obilježja PZP-ova.

4.
     
  PZP koji se smatra najmanje razvijenim je Wallis i Futuna.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Pridruživanje se temelji na proširenom dijalogu i savjetovanjima o pitanjima od zajedničkog interesa između PZP-ova, država članica s kojima su povezani
  i
  Komisije i, ako je to potrebno, Europske investicijske banke (EIB). | 1.   Pridruživanje se temelji na proširenom dijalogu i savjetovanjima o pitanjima od zajedničkog interesa između PZP-ova, država članica s kojima su povezani, Komisije
  te Europskog parlamenta
  i, ako je to potrebno, Europske investicijske banke (EIB). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Pridruživanje se temelji na proširenom dijalogu i savjetovanjima o pitanjima od zajedničkog interesa između PZP-ova, država članica s kojima su povezani
  i
  Komisije i, ako je to potrebno, Europske investicijske banke (EIB).

1.   Pridruživanje se temelji na proširenom dijalogu i savjetovanjima o pitanjima od zajedničkog interesa između PZP-ova, država članica s kojima su povezani, Komisije
  te Europskog parlamenta
  i, ako je to potrebno, Europske investicijske banke (EIB).

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 12. – naslov

Članak 12. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Odgovornosti nevladinih sudionika | Odgovornosti
  civilnog društva i
  nevladinih sudionika |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odgovornosti nevladinih sudionika

Odgovornosti
  civilnog društva i
  nevladinih sudionika

civilnog društva i

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Nevladini
  sudionici mogu imati ulogu u razmjeni informacija i savjetovanju o suradnji, a posebno u pripremi i provedbi pomoći za suradnju, projekata ili programa. Na njih se mogu prenijeti ovlasti za financijsko upravljanje za provedbu takvih projekata ili programa za potrebe potpore lokalnim razvojnim inicijativama. | 1.   
  Civilno društvo, privatni sektor i nevladini
  sudionici mogu imati ulogu u razmjeni informacija i savjetovanju o suradnji, a posebno u pripremi i provedbi pomoći za suradnju, projekata ili programa. Na njih se mogu prenijeti ovlasti za financijsko upravljanje za provedbu takvih projekata ili programa za potrebe potpore lokalnim razvojnim inicijativama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Nevladini
  sudionici mogu imati ulogu u razmjeni informacija i savjetovanju o suradnji, a posebno u pripremi i provedbi pomoći za suradnju, projekata ili programa. Na njih se mogu prenijeti ovlasti za financijsko upravljanje za provedbu takvih projekata ili programa za potrebe potpore lokalnim razvojnim inicijativama.

1.   
  Civilno društvo, privatni sektor i nevladini
  sudionici mogu imati ulogu u razmjeni informacija i savjetovanju o suradnji, a posebno u pripremi i provedbi pomoći za suradnju, projekata ili programa. Na njih se mogu prenijeti ovlasti za financijsko upravljanje za provedbu takvih projekata ili programa za potrebe potpore lokalnim razvojnim inicijativama.

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 13. – stavak 3.

Članak 13. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Zahvaljujući dijalogu PZP-ovi potpuno sudjeluju u provedbi pridruživanja. | 3.   Zahvaljujući dijalogu PZP-ovi potpuno sudjeluju u provedbi pridruživanja
  , ali i u osmišljavanju i provedbi regionalnih strategija Europske unije u područjima u kojima se nalaze PZP-ovi
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Zahvaljujući dijalogu PZP-ovi potpuno sudjeluju u provedbi pridruživanja.

3.   Zahvaljujući dijalogu PZP-ovi potpuno sudjeluju u provedbi pridruživanja
  , ali i u osmišljavanju i provedbi regionalnih strategija Europske unije u područjima u kojima se nalaze PZP-ovi
  .

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 13. – stavak 4.

Članak 13. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Dijalog je, među ostalim, usredotočen na posebna politička pitanja od zajedničkog interesa ili od opće važnosti za postizanje ciljeva pridruživanja. | 4.   Dijalog je, među ostalim, usredotočen na posebna politička pitanja od zajedničkog interesa ili od opće važnosti za postizanje ciljeva pridruživanja
  kao i ciljeva održivog razvoja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Dijalog je, među ostalim, usredotočen na posebna politička pitanja od zajedničkog interesa ili od opće važnosti za postizanje ciljeva pridruživanja.

4.   Dijalog je, među ostalim, usredotočen na posebna politička pitanja od zajedničkog interesa ili od opće važnosti za postizanje ciljeva pridruživanja
  kao i ciljeva održivog razvoja
  .

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 13. – stavak 5.

Članak 13. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Dijalog s Grenlandom posebno osigurava osnovu za opsežnu suradnju i dijalog u područjima kao što su, između ostalog, energetika, klimatske promjene i okoliš, prirodni resursi, uključujući sirovine i riblje stokove, pomorski prijevoz, istraživanje i inovacije i aspekte tih pitanja koji su povezani s Arktikom. | 5.   Dijalog s Grenlandom posebno osigurava osnovu za opsežnu suradnju i dijalog u područjima kao što su, između ostalog,
  obrazovanje,
  energetika, klimatske promjene i okoliš
  , priroda
  , prirodni resursi, uključujući sirovine i riblje stokove, pomorski prijevoz, istraživanje i inovacije i aspekte tih pitanja koji su povezani s Arktikom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Dijalog s Grenlandom posebno osigurava osnovu za opsežnu suradnju i dijalog u područjima kao što su, između ostalog, energetika, klimatske promjene i okoliš, prirodni resursi, uključujući sirovine i riblje stokove, pomorski prijevoz, istraživanje i inovacije i aspekte tih pitanja koji su povezani s Arktikom.

5.   Dijalog s Grenlandom posebno osigurava osnovu za opsežnu suradnju i dijalog u područjima kao što su, između ostalog,
  obrazovanje,
  energetika, klimatske promjene i okoliš
  , priroda
  , prirodni resursi, uključujući sirovine i riblje stokove, pomorski prijevoz, istraživanje i inovacije i aspekte tih pitanja koji su povezani s Arktikom.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 13. – stavak 5.a (novi)

Članak 13. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Dijalog s karipskim PZP-ovima posebno služi za jačanje europske strategije u karipskoj regiji i za suradnju u pitanjima povezanima s biološkom raznolikošću, klimatskim promjenama, održivim upravljanjem resursima, sprečavanjem rizika od katastrofa i upravljanjem njima, socijalnom dimenzijom, kao i promicanjem dobrog upravljanja, osobito u području oporezivanja, i borbom protiv organiziranog kriminala. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Dijalog s karipskim PZP-ovima posebno služi za jačanje europske strategije u karipskoj regiji i za suradnju u pitanjima povezanima s biološkom raznolikošću, klimatskim promjenama, održivim upravljanjem resursima, sprečavanjem rizika od katastrofa i upravljanjem njima, socijalnom dimenzijom, kao i promicanjem dobrog upravljanja, osobito u području oporezivanja, i borbom protiv organiziranog kriminala.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 13. – stavak 5.b (novi)

Članak 13. – stavak 5.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.b
     
  Dijalog s pacifičkim PZP-ovima posebno služi za definiranje i provedbu ambiciozne europske strategije u pacifičkoj regiji jačanjem europske prisutnosti te posebice za suradnju u pogledu socijalnih pitanja, održivog upravljanja morskim i kopnenim resursima, klimatskih promjena, energetike, okoliša i plavoga gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.b
     
  Dijalog s pacifičkim PZP-ovima posebno služi za definiranje i provedbu ambiciozne europske strategije u pacifičkoj regiji jačanjem europske prisutnosti te posebice za suradnju u pogledu socijalnih pitanja, održivog upravljanja morskim i kopnenim resursima, klimatskih promjena, energetike, okoliša i plavoga gospodarstva.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 14. – stavak 1. – točka a

Članak 14. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| a) | forum PZP-EU za dijalog („Forum PZP-EU”) jedanput godišnje okuplja tijela PZP-ova, predstavnike država članica i 
  Komisiju
  .
  Članovi Europskog parlamenta
  , predstavnici EIB-a i predstavnici
  najudaljenijih regija pridružuju se Forumu PZP-EU ako je potrebno
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

a)

forum PZP-EU za dijalog („Forum PZP-EU”) jedanput godišnje okuplja tijela PZP-ova, predstavnike država članica i 
  Komisiju
  .
  Članovi Europskog parlamenta
  , predstavnici EIB-a i predstavnici
  najudaljenijih regija pridružuju se Forumu PZP-EU ako je potrebno
  ;

Komisiju

Članovi Europskog parlamenta

najudaljenijih regija pridružuju se Forumu PZP-EU ako je potrebno

| a) | forum PZP-EU za
  politički
  dijalog („Forum PZP-EU”) jedanput godišnje okuplja tijela PZP-ova, predstavnike država članica
  , Komisiju, predsjedništvo Vijeća
  i 
  Europski parlament
  .
  Udruženje PZP-ova (OCTA)
  , predstavnici EIB-a
  , predstavnici najudaljenijih regija
  i predstavnici
  trećih zemalja ili područja u susjedstvu PZP-ova prema potrebi se povezuju s Forumom PZP-EU
  ; |
| --- | --- |

a)

forum PZP-EU za
  politički
  dijalog („Forum PZP-EU”) jedanput godišnje okuplja tijela PZP-ova, predstavnike država članica
  , Komisiju, predsjedništvo Vijeća
  i 
  Europski parlament
  .
  Udruženje PZP-ova (OCTA)
  , predstavnici EIB-a
  , predstavnici najudaljenijih regija
  i predstavnici
  trećih zemalja ili područja u susjedstvu PZP-ova prema potrebi se povezuju s Forumom PZP-EU
  ;

politički

, Komisiju, predsjedništvo Vijeća

Europski parlament

Udruženje PZP-ova (OCTA)

, predstavnici najudaljenijih regija

trećih zemalja ili područja u susjedstvu PZP-ova prema potrebi se povezuju s Forumom PZP-EU

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 14. – stavak 1. – točka b

Članak 14. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| b) | Komisija, PZP-ovi i države članice s kojima su povezani redovito održavaju trostrana savjetovanja. Ta savjetovanja organiziraju se najmanje
  tri
  puta godišnje na inicijativu Komisije ili na zahtjev PZP-ova i država članica s kojima su povezani; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

b)

Komisija, PZP-ovi i države članice s kojima su povezani redovito održavaju trostrana savjetovanja. Ta savjetovanja organiziraju se najmanje
  tri
  puta godišnje na inicijativu Komisije ili na zahtjev PZP-ova i država članica s kojima su povezani;

tri

| b) | Komisija, PZP-ovi i države članice s kojima su povezani redovito održavaju trostrana savjetovanja. Ta savjetovanja organiziraju se najmanje
  četiri
  puta godišnje na inicijativu Komisije ili na zahtjev PZP-ova i država članica s kojima su povezani; |
| --- | --- |

b)

Komisija, PZP-ovi i države članice s kojima su povezani redovito održavaju trostrana savjetovanja. Ta savjetovanja organiziraju se najmanje
  četiri
  puta godišnje na inicijativu Komisije ili na zahtjev PZP-ova i država članica s kojima su povezani;

četiri

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Dio II. – poglavlje 1. – naslov

Dio II. – poglavlje 1. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| PITANJA POVEZANA S OKOLIŠEM, KLIMATSKE PROMJENE, OCEANI I SMANJENJE RIZIKA OD KATASTROFA | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

PITANJA POVEZANA S OKOLIŠEM, KLIMATSKE PROMJENE, OCEANI I SMANJENJE RIZIKA OD KATASTROFA

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 15. – alineja 1. – uvodni dio

Članak 15. – alineja 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U kontekstu pridruživanja suradnja u području zaštite okoliša, klimatskih promjena
  i
  smanjenja rizika od katastrofa može obuhvaćati: | U kontekstu pridruživanja suradnja u području zaštite okoliša, klimatskih promjena, smanjenja rizika od katastrofa
  i poboljšanja otpornosti
  može obuhvaćati: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U kontekstu pridruživanja suradnja u području zaštite okoliša, klimatskih promjena
  i
  smanjenja rizika od katastrofa može obuhvaćati:

i

U kontekstu pridruživanja suradnja u području zaštite okoliša, klimatskih promjena, smanjenja rizika od katastrofa
  i poboljšanja otpornosti
  može obuhvaćati:

i poboljšanja otpornosti

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 15. – alineja 1. – točka c

Članak 15. – alineja 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | promicanje održivog korištenja resursa
  i učinkovitosti uporabe resursa te poticanje razdvajanja gospodarskog rasta od degradacije okoliša
  ; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

promicanje održivog korištenja resursa
  i učinkovitosti uporabe resursa te poticanje razdvajanja gospodarskog rasta od degradacije okoliša
  ; i

i učinkovitosti uporabe resursa te poticanje razdvajanja gospodarskog rasta od degradacije okoliša

| (c) | promicanje održivog
  i učinkovitog
  korištenja resursa
  kako bi se uspostavilo gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika koje se temelji na strategijama za pravednu tranziciju
  ; i |
| --- | --- |

(c)

promicanje održivog
  i učinkovitog
  korištenja resursa
  kako bi se uspostavilo gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika koje se temelji na strategijama za pravednu tranziciju
  ; i

i učinkovitog

kako bi se uspostavilo gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika koje se temelji na strategijama za pravednu tranziciju

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 16. – alineja 1. – točka ea (nova)

Članak 16. – alineja 1. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ea) | rješavanje pitanja povezanih s degradacijom tla, uključujući rastuće razine mora i onečišćenje tla. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ea)

ea)

rješavanje pitanja povezanih s degradacijom tla, uključujući rastuće razine mora i onečišćenje tla.

rješavanje pitanja povezanih s degradacijom tla, uključujući rastuće razine mora i onečišćenje tla.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 17. – alineja 1.

Članak 17. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U kontekstu pridruživanja suradnja u području održivog upravljanja šumama može obuhvaćati promicanje očuvanja i održivog upravljanja šumama, uključujući njihovu ulogu u očuvanju okoliša od erozije i nadzoru širenja pustinja, pošumljivanju i upravljanju izvozom drvne građe. | U kontekstu pridruživanja, suradnja u području održivog upravljanja šumama može obuhvaćati promicanje očuvanja i održivog upravljanja šumama, uključujući njihovu ulogu u očuvanju okoliša od erozije i nadzoru širenja pustinja, pošumljivanju i upravljanju izvozom drvne građe
  te borbi protiv ilegalne sječe drveća
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U kontekstu pridruživanja suradnja u području održivog upravljanja šumama može obuhvaćati promicanje očuvanja i održivog upravljanja šumama, uključujući njihovu ulogu u očuvanju okoliša od erozije i nadzoru širenja pustinja, pošumljivanju i upravljanju izvozom drvne građe.

U kontekstu pridruživanja, suradnja u području održivog upravljanja šumama može obuhvaćati promicanje očuvanja i održivog upravljanja šumama, uključujući njihovu ulogu u očuvanju okoliša od erozije i nadzoru širenja pustinja, pošumljivanju i upravljanju izvozom drvne građe
  te borbi protiv ilegalne sječe drveća
  .

te borbi protiv ilegalne sječe drveća

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 18. – alineja 1. – točka b

Članak 18. – alineja 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | usklađivanje gospodarskih i društvenih aktivnosti kao što su ribarstvo i akvakultura, turizam, pomorski prijevoz i poljoprivreda s potencijalom morskih i priobalnih zona u smislu obnovljivih izvora energije i sirovina, uzimajući pritom u obzir učinke klimatskih promjena i ljudske aktivnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

usklađivanje gospodarskih i društvenih aktivnosti kao što su ribarstvo i akvakultura, turizam, pomorski prijevoz i poljoprivreda s potencijalom morskih i priobalnih zona u smislu obnovljivih izvora energije i sirovina, uzimajući pritom u obzir učinke klimatskih promjena i ljudske aktivnosti.

| (b) | usklađivanje gospodarskih i društvenih aktivnosti kao što su ribarstvo i akvakultura, turizam, pomorski prijevoz i 
  održiva
  poljoprivreda s potencijalom morskih i priobalnih zona u smislu obnovljivih izvora energije i sirovina, uzimajući pritom u obzir učinke klimatskih promjena i ljudske aktivnosti. |
| --- | --- |

(b)

usklađivanje gospodarskih i društvenih aktivnosti kao što su ribarstvo i akvakultura, turizam, pomorski prijevoz i 
  održiva
  poljoprivreda s potencijalom morskih i priobalnih zona u smislu obnovljivih izvora energije i sirovina, uzimajući pritom u obzir učinke klimatskih promjena i ljudske aktivnosti.

održiva

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 23. – alineja 1. – točka c

Članak 23. – alineja 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | razvoj i unapređenje zaštite okoliša; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

razvoj i unapređenje zaštite okoliša;

| (c) | razvoj i unapređenje
  ljudskih prava, kao i socijalne zaštite i
  zaštite okoliša; |
| --- | --- |

(c)

razvoj i unapređenje
  ljudskih prava, kao i socijalne zaštite i
  zaštite okoliša;

ljudskih prava, kao i socijalne zaštite i

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 24. – alineja 1. – točka b

Članak 24. – alineja 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | doprinos naporima partnerskih zemalja u provođenju obveze u pogledu klimatskih promjena u skladu s Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

doprinos naporima partnerskih zemalja u provođenju obveze u pogledu klimatskih promjena u skladu s Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama;

| (b) | doprinos naporima partnerskih zemalja u provođenju obveze u pogledu klimatskih promjena u skladu s Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama
  i ciljevima održivog razvoja
  ; |
| --- | --- |

(b)

doprinos naporima partnerskih zemalja u provođenju obveze u pogledu klimatskih promjena u skladu s Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama
  i ciljevima održivog razvoja
  ;

i ciljevima održivog razvoja

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Dio II. – poglavlje 4. – naslov

Dio II. – poglavlje 4. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| MLADI, OBRAZOVANJE, OSPOSOBLJAVANJE, ZDRAVLJE, ZAPOŠLJAVANJE, SOCIJALNA SIGURNOST, SIGURNOST HRANE I SIGURNOST OPSKRBE HRANOM | MLADI,
  ŽENE,
  OBRAZOVANJE, OSPOSOBLJAVANJE, ZDRAVLJE, ZAPOŠLJAVANJE, SOCIJALNA SIGURNOST, SIGURNOST HRANE I SIGURNOST OPSKRBE HRANOM |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

MLADI, OBRAZOVANJE, OSPOSOBLJAVANJE, ZDRAVLJE, ZAPOŠLJAVANJE, SOCIJALNA SIGURNOST, SIGURNOST HRANE I SIGURNOST OPSKRBE HRANOM

MLADI,
  ŽENE,
  OBRAZOVANJE, OSPOSOBLJAVANJE, ZDRAVLJE, ZAPOŠLJAVANJE, SOCIJALNA SIGURNOST, SIGURNOST HRANE I SIGURNOST OPSKRBE HRANOM

ŽENE,

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 32. – stavak 2.a (novi)

Članak 32. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Unija i PZP-ovi surađuju kako bi osigurali da mladi aktivno sudjeluju na tržištu rada radi suzbijanja nezaposlenosti mladih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Unija i PZP-ovi surađuju kako bi osigurali da mladi aktivno sudjeluju na tržištu rada radi suzbijanja nezaposlenosti mladih.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 32.a (novi)

Članak 32.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 32.a




  Jednakost između muškaraca i žena





  1.
     
  Unija nastoji promicati ravnopravnost i jednakost između muškaraca i žena iz PZP-ova te osnaživanje žena i jednakost političkih i ekonomskih mogućnosti za žene.






  2.
     
  Cilj je pridruživanja zaštititi prava žena i djevojčica, posebice od svih oblika nasilja.






  3.
     
  Cilj je pridruživanja i promicanje osnaživanja žena, posebno u njihovoj ulozi aktera održivog razvoja te u gospodarskom i financijskom okruženju.




  Sve bi inicijative trebale uključivati rodnu dimenziju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 32.a

Jednakost između muškaraca i žena

1.
     
  Unija nastoji promicati ravnopravnost i jednakost između muškaraca i žena iz PZP-ova te osnaživanje žena i jednakost političkih i ekonomskih mogućnosti za žene.

2.
     
  Cilj je pridruživanja zaštititi prava žena i djevojčica, posebice od svih oblika nasilja.

3.
     
  Cilj je pridruživanja i promicanje osnaživanja žena, posebno u njihovoj ulozi aktera održivog razvoja te u gospodarskom i financijskom okruženju.

Sve bi inicijative trebale uključivati rodnu dimenziju.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 33. – stavak 1. – točka b

Članak 33. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | potporu PZP-ovima u utvrđivanju i provedbi politika obrazovanja i strukovnog osposobljavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

potporu PZP-ovima u utvrđivanju i provedbi politika obrazovanja i strukovnog osposobljavanja.

| (b) | potporu PZP-ovima u utvrđivanju i provedbi politika obrazovanja i strukovnog osposobljavanja
  ; i |
| --- | --- |

(b)

potporu PZP-ovima u utvrđivanju i provedbi politika obrazovanja i strukovnog osposobljavanja
  ; i

; i

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 33. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 33. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ba) | potporu sudjelovanja i pristupa PZP-ova programu Erasmus + poticanjem i povećanjem mobilnosti potencijalnih korisnika, iz PZP-ova i u njih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ba)

ba)

potporu sudjelovanja i pristupa PZP-ova programu Erasmus + poticanjem i povećanjem mobilnosti potencijalnih korisnika, iz PZP-ova i u njih.

potporu sudjelovanja i pristupa PZP-ova programu Erasmus + poticanjem i povećanjem mobilnosti potencijalnih korisnika, iz PZP-ova i u njih.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 38. – naslov

Članak 38. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Scenska umjetnost | Likovna umjetnost |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Scenska umjetnost

Scenska umjetnost

Likovna umjetnost

Likovna umjetnost

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 38. – alineja 1. – uvodni dio

Članak 38. – alineja 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U kontekstu pridruživanja suradnja u području
  scenske
  umjetnosti može obuhvaćati: | U kontekstu pridruživanja suradnja u području
  likovne
  umjetnosti može obuhvaćati: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U kontekstu pridruživanja suradnja u području
  scenske
  umjetnosti može obuhvaćati:

scenske

U kontekstu pridruživanja suradnja u području
  likovne
  umjetnosti može obuhvaćati:

likovne

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 38. – alineja 1. – točka a

Članak 38. – alineja 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| a) | omogućivanje povećanog broja kontakata između
  scenskih
  umjetnika u područjima kao što su profesionalna razmjena i osposobljavanje uključujući sudjelovanje na audicijama, razvoj mreža i promicanje umrežavanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

a)

omogućivanje povećanog broja kontakata između
  scenskih
  umjetnika u područjima kao što su profesionalna razmjena i osposobljavanje uključujući sudjelovanje na audicijama, razvoj mreža i promicanje umrežavanja;

scenskih

| a) | omogućivanje povećanog broja kontakata između
  likovnih
  umjetnika u područjima kao što su profesionalna razmjena i osposobljavanje uključujući sudjelovanje na audicijama, razvoj mreža i promicanje umrežavanja
  uz odgovarajuću financijsku podršku
  ; |
| --- | --- |

a)

omogućivanje povećanog broja kontakata između
  likovnih
  umjetnika u područjima kao što su profesionalna razmjena i osposobljavanje uključujući sudjelovanje na audicijama, razvoj mreža i promicanje umrežavanja
  uz odgovarajuću financijsku podršku
  ;

likovnih

uz odgovarajuću financijsku podršku

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 38. – alineja 1. – točka aa (nova)

Članak 38. – alineja 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | aa) | promicanje umjetničkog stvaralaštva PZP-ova u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

aa)

aa)

promicanje umjetničkog stvaralaštva PZP-ova u Uniji;

promicanje umjetničkog stvaralaštva PZP-ova u Uniji;

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 39. – alineja 1. – uvodni dio

Članak 39. – alineja 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području materijalne i nematerijalne kulturne baštine i povijesnih spomenika omogućivanje promicanja razmjene stručnosti i najboljih praksi: | U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području materijalne i nematerijalne kulturne baštine i povijesnih spomenika omogućivanje promicanja razmjene stručnosti i najboljih praksi
  te održivo vrednovanje tih lokaliteta
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području materijalne i nematerijalne kulturne baštine i povijesnih spomenika omogućivanje promicanja razmjene stručnosti i najboljih praksi:

U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području materijalne i nematerijalne kulturne baštine i povijesnih spomenika omogućivanje promicanja razmjene stručnosti i najboljih praksi
  te održivo vrednovanje tih lokaliteta
  :

te održivo vrednovanje tih lokaliteta

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 39. – alineja 1. – točka da (nova)

Članak 39. – alineja 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | da) | povećanjem znanja, kao i boljim očuvanjem i vrednovanjem materijalne i nematerijalne kulturne baštine PZP-ova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

da)

da)

povećanjem znanja, kao i boljim očuvanjem i vrednovanjem materijalne i nematerijalne kulturne baštine PZP-ova.

povećanjem znanja, kao i boljim očuvanjem i vrednovanjem materijalne i nematerijalne kulturne baštine PZP-ova.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Dio II. – poglavlje 6. – naslov

Dio II. – poglavlje 6. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| BORBA PROTIV ORGANIZIRANOG KRIMINALA | PROMICANJE VLADAVINE PRAVA |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

BORBA PROTIV ORGANIZIRANOG KRIMINALA

BORBA PROTIV ORGANIZIRANOG KRIMINALA

PROMICANJE VLADAVINE PRAVA

PROMICANJE VLADAVINE PRAVA

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak - 40.a (novi)

Članak - 40.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 40.a




  Promicanje vladavine prava





  1.
     
  Cilj je pridruživanja posredstvom dijaloga i suradnje između Unije i PZP-ova promicati načela demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda na kojima pridruživanje počiva.






  2.
     
  PZP-ovi u svojstvu najisturenijih područja Unije glavni su akteri u širenju vrijednosti i načela Unije u svojim regijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 40.a

Promicanje vladavine prava

1.
     
  Cilj je pridruživanja posredstvom dijaloga i suradnje između Unije i PZP-ova promicati načela demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda na kojima pridruživanje počiva.

2.
     
  PZP-ovi u svojstvu najisturenijih područja Unije glavni su akteri u širenju vrijednosti i načela Unije u svojim regijama.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 41. – naslov

Članak 41. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Borba protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima, seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece, terorizma i korupcije | Borba protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima, seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece, terorizma i korupcije
  te prevencija u tom području |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Borba protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima, seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece, terorizma i korupcije

Borba protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima, seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece, terorizma i korupcije
  te prevencija u tom području

te prevencija u tom području

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 41. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 41. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U kontekstu pridruživanja suradnja u području organiziranog kriminala može obuhvaćati: | 1.   U kontekstu pridruživanja suradnja u području organiziranog kriminala
  i prevencije u tom području
  može obuhvaćati: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   U kontekstu pridruživanja suradnja u području organiziranog kriminala može obuhvaćati:

1.   U kontekstu pridruživanja suradnja u području organiziranog kriminala
  i prevencije u tom području
  može obuhvaćati:

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 42.a (novi)

Članak 42.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 42.




  Pregovori o trgovinskim sporazumima s trećim zemljama




  Ako bi pregovori s trećim zemljama o sporazumima u području trgovine ili ribarstva mogli znatno narušiti regionalnu suradnju ili osjetljive sektore PZP-ova, Komisija provodi procjenu učinka, uzimajući u obzir kumulativni učinak tih sporazuma na gospodarstva PZP-ova. Nakon dovršetka te procjene, Komisija prosljeđuje njezine rezultate Europskom parlamentu, Vijeću te vladinim i lokalnim tijelima PZP-ova prije sklapanja predmetnih međunarodnih sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 42.

Pregovori o trgovinskim sporazumima s trećim zemljama

Ako bi pregovori s trećim zemljama o sporazumima u području trgovine ili ribarstva mogli znatno narušiti regionalnu suradnju ili osjetljive sektore PZP-ova, Komisija provodi procjenu učinka, uzimajući u obzir kumulativni učinak tih sporazuma na gospodarstva PZP-ova. Nakon dovršetka te procjene, Komisija prosljeđuje njezine rezultate Europskom parlamentu, Vijeću te vladinim i lokalnim tijelima PZP-ova prije sklapanja predmetnih međunarodnih sporazuma.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 53. – stavak 1.

Članak 53. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Cilj je suradnje povezane s trgovinom potpora krajnjim ciljevima Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC)
  i
  provedbi Pariškog sporazuma. Može obuhvaćati i suradnju u okviru drugih multilateralnih sporazuma o okolišu povezanih s trgovinom, kao što je Konvencija o trgovini ugroženim vrstama. | 2.   Cilj je suradnje povezane s trgovinom potpora krajnjim ciljevima Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC), provedbi Pariškog sporazuma
  i ciljeva održivog razvoja
  . Može obuhvaćati i suradnju u okviru drugih multilateralnih sporazuma o okolišu povezanih s trgovinom, kao što je Konvencija o trgovini ugroženim vrstama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Cilj je suradnje povezane s trgovinom potpora krajnjim ciljevima Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC)
  i
  provedbi Pariškog sporazuma. Može obuhvaćati i suradnju u okviru drugih multilateralnih sporazuma o okolišu povezanih s trgovinom, kao što je Konvencija o trgovini ugroženim vrstama.

2.   Cilj je suradnje povezane s trgovinom potpora krajnjim ciljevima Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC), provedbi Pariškog sporazuma
  i ciljeva održivog razvoja
  . Može obuhvaćati i suradnju u okviru drugih multilateralnih sporazuma o okolišu povezanih s trgovinom, kao što je Konvencija o trgovini ugroženim vrstama.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 59. – alineja 1. – stavak 4.

Članak 59. – alineja 1. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  potpora koju PZP dodjeljuje putem državnih sredstava i koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika u povoljniji položaj ako ima znatan negativni učinak na trgovinu ili ulaganja. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  potpora koju PZP dodjeljuje putem državnih sredstava i koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika u povoljniji položaj ako ima znatan negativni učinak na trgovinu ili ulaganja.

Briše se.

Briše se.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 70. – alineja 1.

Članak 70. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Unija i PZP-ovi čine sve da na svojem području osiguraju provedbu i primjenu međunarodno usuglašenih normi za uređenje sektora financijskih usluga i nadzor nad njim te za borbu protiv utaje i izbjegavanja poreza. Ti međunarodni standardi obuhvaćaju među ostalim „Osnovna načela učinkovitog nadzora banaka” Baselskog odbora, „Osnovna načela osiguranja” Međunarodnog udruženja osiguravateljnih nadzornih tijela, „Ciljeve i načela regulacije vrijednosnih papira” Međunarodne organizacije regulatora vrijednosnih papira, „Sporazum o razmjeni informacija o poreznim pitanjima” OECD-a, „Izjavu o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe” skupine G20, „Ključna obilježja djelotvornih postupaka sanacije financijskih institucija” Odbora za financijsku stabilnost. | Unija i PZP-ovi čine sve da na svojem području osiguraju provedbu i primjenu međunarodno usuglašenih normi za uređenje sektora financijskih usluga i nadzor nad njim te za borbu protiv
  poreznih prijevara,
  utaje
  poreza
  i izbjegavanja
  plaćanja
  poreza. Ti međunarodni standardi obuhvaćaju među ostalim „Osnovna načela učinkovitog nadzora banaka” Baselskog odbora, „Osnovna načela osiguranja” Međunarodnog udruženja osiguravateljnih nadzornih tijela, „Ciljeve i načela regulacije vrijednosnih papira” Međunarodne organizacije regulatora vrijednosnih papira, „Sporazum o razmjeni informacija o poreznim pitanjima” OECD-a, „Izjavu o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe” skupine G20, „Ključna obilježja djelotvornih postupaka sanacije financijskih institucija” Odbora za financijsku stabilnost
  ili pak Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i povezane protokole
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Unija i PZP-ovi čine sve da na svojem području osiguraju provedbu i primjenu međunarodno usuglašenih normi za uređenje sektora financijskih usluga i nadzor nad njim te za borbu protiv utaje i izbjegavanja poreza. Ti međunarodni standardi obuhvaćaju među ostalim „Osnovna načela učinkovitog nadzora banaka” Baselskog odbora, „Osnovna načela osiguranja” Međunarodnog udruženja osiguravateljnih nadzornih tijela, „Ciljeve i načela regulacije vrijednosnih papira” Međunarodne organizacije regulatora vrijednosnih papira, „Sporazum o razmjeni informacija o poreznim pitanjima” OECD-a, „Izjavu o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe” skupine G20, „Ključna obilježja djelotvornih postupaka sanacije financijskih institucija” Odbora za financijsku stabilnost.

Unija i PZP-ovi čine sve da na svojem području osiguraju provedbu i primjenu međunarodno usuglašenih normi za uređenje sektora financijskih usluga i nadzor nad njim te za borbu protiv
  poreznih prijevara,
  utaje
  poreza
  i izbjegavanja
  plaćanja
  poreza. Ti međunarodni standardi obuhvaćaju među ostalim „Osnovna načela učinkovitog nadzora banaka” Baselskog odbora, „Osnovna načela osiguranja” Međunarodnog udruženja osiguravateljnih nadzornih tijela, „Ciljeve i načela regulacije vrijednosnih papira” Međunarodne organizacije regulatora vrijednosnih papira, „Sporazum o razmjeni informacija o poreznim pitanjima” OECD-a, „Izjavu o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe” skupine G20, „Ključna obilježja djelotvornih postupaka sanacije financijskih institucija” Odbora za financijsku stabilnost
  ili pak Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i povezane protokole
  .

poreznih prijevara,

poreza

plaćanja

ili pak Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i povezane protokole

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 72. – alineja 1. – točka a

Članak 72. – alineja 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| a) | prikladnih financijskih sredstava i prikladne tehničke pomoći kojima se nastoji jačati kapacitete PZP-ova za oblikovanje i provedbu strateških te regulatornih okvira; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

a)

prikladnih financijskih sredstava i prikladne tehničke pomoći kojima se nastoji jačati kapacitete PZP-ova za oblikovanje i provedbu strateških te regulatornih okvira;

| a) | prikladnih financijskih sredstava i prikladne tehničke pomoći
  na temelju ove Odluke
  kojima se nastoji jačati kapacitete PZP-ova za oblikovanje i provedbu strateških te regulatornih okvira; |
| --- | --- |

a)

prikladnih financijskih sredstava i prikladne tehničke pomoći
  na temelju ove Odluke
  kojima se nastoji jačati kapacitete PZP-ova za oblikovanje i provedbu strateških te regulatornih okvira;

na temelju ove Odluke

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 72. – alineja 1. – točka b

Članak 72. – alineja 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| b) | dugoročnog financiranja kojim se promiče rast privatnog sektora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

b)

dugoročnog financiranja kojim se promiče rast privatnog sektora;

| b) | dugoročnog financiranja
  na temelju ove Odluke
  kojim se promiče rast privatnog sektora; |
| --- | --- |

b)

dugoročnog financiranja
  na temelju ove Odluke
  kojim se promiče rast privatnog sektora;

na temelju ove Odluke

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 72. – alineja 1. – točka c

Članak 72. – alineja 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| c) | ako je potrebno, sredstvima iz
  drugih programa Unije
  može
  se pridonijeti djelovanjima utvrđenima ovom Odlukom
  , ako se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Ovom se Odlukom može pridonijeti i mjerama uvedenima u okviru drugih programa Unije, ako se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi.
  U takvim slučajevima u programu rada koji obuhvaća ta djelovanja utvrđuje se koji se skup pravila primjenjuje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

c)

ako je potrebno, sredstvima iz
  drugih programa Unije
  može
  se pridonijeti djelovanjima utvrđenima ovom Odlukom
  , ako se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Ovom se Odlukom može pridonijeti i mjerama uvedenima u okviru drugih programa Unije, ako se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi.
  U takvim slučajevima u programu rada koji obuhvaća ta djelovanja utvrđuje se koji se skup pravila primjenjuje.

ako je potrebno, sredstvima iz

može

, ako se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Ovom se Odlukom može pridonijeti i mjerama uvedenima u okviru drugih programa Unije, ako se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi.

| c) | dodatnih financijskih sredstava posredstvom
  drugih programa Unije
  kojima
  se
  može
  pridonijeti djelovanjima utvrđenima ovom Odlukom, ako se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. U takvim slučajevima u programu rada koji obuhvaća ta djelovanja utvrđuje se koji se skup pravila primjenjuje. |
| --- | --- |

c)

dodatnih financijskih sredstava posredstvom
  drugih programa Unije
  kojima
  se
  može
  pridonijeti djelovanjima utvrđenima ovom Odlukom, ako se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. U takvim slučajevima u programu rada koji obuhvaća ta djelovanja utvrđuje se koji se skup pravila primjenjuje.

dodatnih financijskih sredstava posredstvom

kojima

može

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 72. – alineja 1.a (nova)

Članak 72. – alineja 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ovom se Odlukom može pridonijeti i mjerama uvedenima u okviru drugih programa Unije, ako se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. U takvim slučajevima u programu rada koji obuhvaća ta djelovanja utvrđuje se koji se skup pravila primjenjuje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ovom se Odlukom može pridonijeti i mjerama uvedenima u okviru drugih programa Unije, ako se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. U takvim slučajevima u programu rada koji obuhvaća ta djelovanja utvrđuje se koji se skup pravila primjenjuje.

Ovom se Odlukom može pridonijeti i mjerama uvedenima u okviru drugih programa Unije, ako se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. U takvim slučajevima u programu rada koji obuhvaća ta djelovanja utvrđuje se koji se skup pravila primjenjuje.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 73. – stavak 1.

Članak 73. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za Program za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  500 000 000
  EUR po tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za Program za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  669 000 000
  EUR po tekućim cijenama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Financijska omotnica za Program za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  500 000 000
  EUR po tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za Program za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  669 000 000
  EUR po tekućim cijenama.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 74. – alineja 1. – točka a

Članak 74. – alineja 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| a) | „programska pomoć” znači nepovratna pomoć koja se dodjeljuje PZP-ovima kako bi se financirale teritorijalne, regionalne i unutarregionalne strategije i prioriteti utvrđeni u programskim dokumentima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

a)

„programska pomoć” znači nepovratna pomoć koja se dodjeljuje PZP-ovima kako bi se financirale teritorijalne, regionalne i unutarregionalne strategije i prioriteti utvrđeni u programskim dokumentima;

| a) | „programska pomoć” znači nepovratna pomoć koja se dodjeljuje PZP-ovima kako bi se
  prema potrebi
  financirale teritorijalne, regionalne i unutarregionalne strategije i prioriteti utvrđeni u programskim dokumentima; |
| --- | --- |

a)

„programska pomoć” znači nepovratna pomoć koja se dodjeljuje PZP-ovima kako bi se
  prema potrebi
  financirale teritorijalne, regionalne i unutarregionalne strategije i prioriteti utvrđeni u programskim dokumentima;

prema potrebi

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 74. – alineja 1. – točka g

Članak 74. – alineja 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| g) | „unutarregionalna alokacija” znači iznos u okviru regionalne alokacije dodijeljen za programsku pomoć kako bi se financirale unutarregionalne strategije suradnje i prioriteti koji obuhvaćaju
  najmanje jedan PZP i jednu najudaljeniju regiju ili više njih
  iz članka
  349
  .
  UFEU-a i/ili jednu državu AKP-a ili više njih i/ili jednu od država ili područja koji ne pripadaju AKP-u ili više njih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

g)

„unutarregionalna alokacija” znači iznos u okviru regionalne alokacije dodijeljen za programsku pomoć kako bi se financirale unutarregionalne strategije suradnje i prioriteti koji obuhvaćaju
  najmanje jedan PZP i jednu najudaljeniju regiju ili više njih
  iz članka
  349
  .
  UFEU-a i/ili jednu državu AKP-a ili više njih i/ili jednu od država ili područja koji ne pripadaju AKP-u ili više njih.

najmanje jedan PZP i jednu najudaljeniju regiju ili više njih

349

UFEU-a i/ili jednu državu AKP-a ili više njih i/ili jednu od država ili područja koji ne pripadaju AKP-u ili više njih.

| g) | „unutarregionalna alokacija” znači iznos u okviru regionalne alokacije dodijeljen za programsku pomoć kako bi se financirale unutarregionalne strategije suradnje i prioriteti koji obuhvaćaju
  subjekte
  iz članka
  82
  .
  ove Odluke. |
| --- | --- |

g)

„unutarregionalna alokacija” znači iznos u okviru regionalne alokacije dodijeljen za programsku pomoć kako bi se financirale unutarregionalne strategije suradnje i prioriteti koji obuhvaćaju
  subjekte
  iz članka
  82
  .
  ove Odluke.

subjekte

82

ove Odluke.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 74.a (novi)

Članak 74.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 74.a




  Opća načela




  Financijska pomoć Unije provodi se u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1.a)

  (‚Financijska uredba‘) i u skladu s ciljevima i načelima ove Odluke, osim u slučaju posebnih odredbi predviđenih ovom Odlukom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 74.a

Opća načela

Financijska pomoć Unije provodi se u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1.a)

  (‚Financijska uredba‘) i u skladu s ciljevima i načelima ove Odluke, osim u slučaju posebnih odredbi predviđenih ovom Odlukom.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 75. – stavak 3. – točka a

Članak 75. – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| a) | provodi se uz dužno poštovanje odgovarajućih zemljopisnih, društvenih i kulturnih karakteristika PZP-ova kao i njihova posebnog potencijala; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

a)

provodi se uz dužno poštovanje odgovarajućih zemljopisnih, društvenih i kulturnih karakteristika PZP-ova kao i njihova posebnog potencijala;

| a) | provodi se uz dužno poštovanje odgovarajućih
  demografskih,
  zemljopisnih,
  gospodarskih i financijskih, okolišnih
  , društvenih i kulturnih karakteristika PZP-ova kao i njihova posebnog potencijala; |
| --- | --- |

a)

provodi se uz dužno poštovanje odgovarajućih
  demografskih,
  zemljopisnih,
  gospodarskih i financijskih, okolišnih
  , društvenih i kulturnih karakteristika PZP-ova kao i njihova posebnog potencijala;

demografskih,

gospodarskih i financijskih, okolišnih

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 75. – stavak 4.a (novi)

Članak 75. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Oblici financiranja Unije predviđeni su Financijskom uredbom i to su posebno: |
| | a) | bespovratna sredstva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Oblici financiranja Unije predviđeni su Financijskom uredbom i to su posebno:

a)

a)

bespovratna sredstva;

bespovratna sredstva;

| b) | ugovori o javnoj nabavi za usluge, robu ili radove; |
| --- | --- |

b)

b)

ugovori o javnoj nabavi za usluge, robu ili radove;

ugovori o javnoj nabavi za usluge, robu ili radove;

| c) | proračunska potpora; |
| --- | --- |

c)

c)

proračunska potpora;

proračunska potpora;

| d) | doprinosi uzajamnim fondovima koje je uspostavila Komisija, u skladu s člankom 234. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

d)

d)

doprinosi uzajamnim fondovima koje je uspostavila Komisija, u skladu s člankom 234. Financijske uredbe;

doprinosi uzajamnim fondovima koje je uspostavila Komisija, u skladu s člankom 234. Financijske uredbe;

| e) | financijski instrumenti; |
| --- | --- |

e)

e)

financijski instrumenti;

financijski instrumenti;

| f) | proračunska jamstva; |
| --- | --- |

f)

f)

proračunska jamstva;

proračunska jamstva;

| g) | mješovito financiranje; |
| --- | --- |

g)

g)

mješovito financiranje;

mješovito financiranje;

| h) | financijska pomoć; |
| --- | --- |

h)

h)

financijska pomoć;

financijska pomoć;

| i) | plaćeni vanjski stručnjaci. |
| --- | --- |

i)

i)

plaćeni vanjski stručnjaci.

plaćeni vanjski stručnjaci.

U okviru programske pomoći, financijska pomoć Unije većinom se pruža u obliku proračunske potpore za PZP-ove.

U okviru programske pomoći, financijska pomoć Unije većinom se pruža u obliku proračunske potpore za PZP-ove.

Financijska pomoć Unije također može biti pružena, u skladu s Financijskom uredbom, u obliku doprinosa međunarodnim, regionalnim ili nacionalnim fondovima, poput fondova koje su uspostavili ili kojima upravljaju EIB, države članice, zemlje i regije partneri ili međunarodne organizacije kako bi se privuklo zajedničko financiranje većeg broja donatora ili u obliku doprinosa fondovima koje je uspostavio jedan donator ili više njih za potrebe zajedničke provedbe projekata.

Financijska pomoć Unije također može biti pružena, u skladu s Financijskom uredbom, u obliku doprinosa međunarodnim, regionalnim ili nacionalnim fondovima, poput fondova koje su uspostavili ili kojima upravljaju EIB, države članice, zemlje i regije partneri ili međunarodne organizacije kako bi se privuklo zajedničko financiranje većeg broja donatora ili u obliku doprinosa fondovima koje je uspostavio jedan donator ili više njih za potrebe zajedničke provedbe projekata.

Financijsku pomoć Unije provodi Komisija kako je predviđeno u Financijskoj uredbi, izravno putem odjela Komisije, delegacija Unije te izvršnih agencija, podijeljenim upravljanjem s državama članicama ili neizravno na način da se zadaće vezane uz izvršenje proračuna povjeravaju subjektima navedenima u Financijskoj uredbi. Ti subjekti osiguravaju usklađenost s vanjskom politikom Unije i mogu povjeriti zadaće u vezi s izvršenjem proračuna drugim subjektima pod uvjetima istovjetnima onima koji se primjenjuju na Komisiju.

Financijsku pomoć Unije provodi Komisija kako je predviđeno u Financijskoj uredbi, izravno putem odjela Komisije, delegacija Unije te izvršnih agencija, podijeljenim upravljanjem s državama članicama ili neizravno na način da se zadaće vezane uz izvršenje proračuna povjeravaju subjektima navedenima u Financijskoj uredbi. Ti subjekti osiguravaju usklađenost s vanjskom politikom Unije i mogu povjeriti zadaće u vezi s izvršenjem proračuna drugim subjektima pod uvjetima istovjetnima onima koji se primjenjuju na Komisiju.

Mjere koje se financiraju mogu se provoditi uz usporedno ili zajedničko sufinanciranje. U slučaju usporednog sufinanciranja, djelovanje se dijeli na više jasno određenih komponenti od kojih svaku komponentu financiraju različiti partneri koji pružaju sufinanciranje tako da se stvarna svrha financiranja uvijek može odrediti. U slučaju zajedničkog sufinanciranja, ukupni trošak djelovanja dijele partneri koji osiguravaju sredstva, a ona su udružena tako da više nije moguće odrediti izvor financiranja ni za koju aktivnost poduzetu u sklopu djelovanja. U takvim slučajevima naknadno objavljivanje sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava i ugovora o javnoj nabavi, kako je navedeno u članku 38. Financijske uredbe, mora biti, ako je to primjenjivo, u skladu s pravilima odgovornog subjekta.

Mjere koje se financiraju mogu se provoditi uz usporedno ili zajedničko sufinanciranje. U slučaju usporednog sufinanciranja, djelovanje se dijeli na više jasno određenih komponenti od kojih svaku komponentu financiraju različiti partneri koji pružaju sufinanciranje tako da se stvarna svrha financiranja uvijek može odrediti. U slučaju zajedničkog sufinanciranja, ukupni trošak djelovanja dijele partneri koji osiguravaju sredstva, a ona su udružena tako da više nije moguće odrediti izvor financiranja ni za koju aktivnost poduzetu u sklopu djelovanja. U takvim slučajevima naknadno objavljivanje sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava i ugovora o javnoj nabavi, kako je navedeno u članku 38. Financijske uredbe, mora biti, ako je to primjenjivo, u skladu s pravilima odgovornog subjekta.

Financijskim sredstvima Unije ne ostvaruje se ni aktivira prikupljanje posebnih poreza, pristojbi ili davanja.

Financijskim sredstvima Unije ne ostvaruje se ni aktivira prikupljanje posebnih poreza, pristojbi ili davanja.

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 75.a (novi)

Članak 75.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 75.a |
| | Prijenosi, godišnji obroci, odobrena sredstva za preuzimanje obveza, ponovna plaćanja i prihodi ostvareni financijskim instrumentima |
| | 1.
     
  Povrh članka 12. stavka 2. Financijske uredbe, neiskorištena odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja u okviru ove Odluke automatski se prenose i u pogledu njih mogu se preuzimati obveze i vršiti plaćanja dospjela do 31. prosinca sljedeće financijske godine. U sljedećoj financijskoj godini najprije se mora potrošiti preneseni iznos. Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o prenesenim odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u skladu s člankom 12. stavkom 6. Financijske uredbe. |
| | 2.
     
  Uz pravila utvrđena u članku 15. Financijske uredbe o ponovnom stavljanju na raspolaganje odobrenih sredstava, odobrena sredstva za preuzimanje obveza koja odgovaraju iznosu opozvanih sredstava zbog potpunog ili djelomičnog neprovođenja djelovanja na temelju ove Odluke ponovno se stavljaju na raspolaganje u korist izvorne proračunske linije. Upućivanja na članak 15. Financijske uredbe u članku 12. stavku 1. točki (b) Uredbe o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira predstavljaju upućivanje na ovaj stavak u svrhu ove Odluke. |
| | 3.
     
  Proračunske obveze za djelovanje koje traje dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina u godišnje obroke, u skladu s člankom 112. stavkom 2. Financijske uredbe. |
| | Članak 114. stavak 2. treći podstavak Financijske uredbe ne primjenjuje se na ta višegodišnja djelovanja. Komisija automatski opoziva svaki udio proračunskih obveza za djelovanje za koje do 31. prosinca pete godine nakon godine u kojoj je preuzeta proračunska obveza još nisu upotrijebljena sredstva za pretfinanciranje ili za privremena plaćanja ili za koja nije dostavljena nikakva ovjerena potvrda o rashodima ili bilo kakav zahtjev za plaćanje. |
| | Stavak 2. ovog članka primjenjuje se i na godišnje obroke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 75.a

Članak 75.a

Prijenosi, godišnji obroci, odobrena sredstva za preuzimanje obveza, ponovna plaćanja i prihodi ostvareni financijskim instrumentima

Prijenosi, godišnji obroci, odobrena sredstva za preuzimanje obveza, ponovna plaćanja i prihodi ostvareni financijskim instrumentima

1.
     
  Povrh članka 12. stavka 2. Financijske uredbe, neiskorištena odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja u okviru ove Odluke automatski se prenose i u pogledu njih mogu se preuzimati obveze i vršiti plaćanja dospjela do 31. prosinca sljedeće financijske godine. U sljedećoj financijskoj godini najprije se mora potrošiti preneseni iznos. Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o prenesenim odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u skladu s člankom 12. stavkom 6. Financijske uredbe.

2.
     
  Uz pravila utvrđena u članku 15. Financijske uredbe o ponovnom stavljanju na raspolaganje odobrenih sredstava, odobrena sredstva za preuzimanje obveza koja odgovaraju iznosu opozvanih sredstava zbog potpunog ili djelomičnog neprovođenja djelovanja na temelju ove Odluke ponovno se stavljaju na raspolaganje u korist izvorne proračunske linije. Upućivanja na članak 15. Financijske uredbe u članku 12. stavku 1. točki (b) Uredbe o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira predstavljaju upućivanje na ovaj stavak u svrhu ove Odluke.

3.
     
  Proračunske obveze za djelovanje koje traje dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina u godišnje obroke, u skladu s člankom 112. stavkom 2. Financijske uredbe.

Članak 114. stavak 2. treći podstavak Financijske uredbe ne primjenjuje se na ta višegodišnja djelovanja. Komisija automatski opoziva svaki udio proračunskih obveza za djelovanje za koje do 31. prosinca pete godine nakon godine u kojoj je preuzeta proračunska obveza još nisu upotrijebljena sredstva za pretfinanciranje ili za privremena plaćanja ili za koja nije dostavljena nikakva ovjerena potvrda o rashodima ili bilo kakav zahtjev za plaćanje.

Članak 114. stavak 2. treći podstavak Financijske uredbe ne primjenjuje se na ta višegodišnja djelovanja. Komisija automatski opoziva svaki udio proračunskih obveza za djelovanje za koje do 31. prosinca pete godine nakon godine u kojoj je preuzeta proračunska obveza još nisu upotrijebljena sredstva za pretfinanciranje ili za privremena plaćanja ili za koja nije dostavljena nikakva ovjerena potvrda o rashodima ili bilo kakav zahtjev za plaćanje.

Stavak 2. ovog članka primjenjuje se i na godišnje obroke.

Stavak 2. ovog članka primjenjuje se i na godišnje obroke.

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 76. – alineja 1. – točka b

Članak 76. – alineja 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| b) | institucionalnom razvoju, izgradnji kapaciteta i integraciji okolišnih aspekata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

b)

institucionalnom razvoju, izgradnji kapaciteta i integraciji okolišnih aspekata;

| b) | institucionalnom razvoju, izgradnji kapaciteta i integraciji okolišnih aspekata
  , rodne dimenzije i dobrog upravljanja
  ; |
| --- | --- |

b)

institucionalnom razvoju, izgradnji kapaciteta i integraciji okolišnih aspekata
  , rodne dimenzije i dobrog upravljanja
  ;

, rodne dimenzije i dobrog upravljanja

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 77. – stavak 2.

Članak 77. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Unija podupire napore PZP-ova u razvijanju pouzdanih statističkih podataka u pogledu tih područja. | 2.   Unija podupire napore PZP-ova u razvijanju pouzdanih
  i javno dostupnih
  statističkih podataka u pogledu tih područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Unija podupire napore PZP-ova u razvijanju pouzdanih statističkih podataka u pogledu tih područja.

2.   Unija podupire napore PZP-ova u razvijanju pouzdanih
  i javno dostupnih
  statističkih podataka u pogledu tih područja.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 77. – stavak 3.

Članak 77. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Unija može poduprijeti PZP-ove u njihovim naporima za poboljšanjem usporedivosti njihovih makroekonomskih pokazatelja. | 3.   Unija može poduprijeti PZP-ove u njihovim naporima za poboljšanjem usporedivosti njihovih makroekonomskih pokazatelja
  , naročito olakšavanjem analiza BDP-a PZP-ova prema paritetu kupovne moći ako su podaci o BDP-u dostupni
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Unija može poduprijeti PZP-ove u njihovim naporima za poboljšanjem usporedivosti njihovih makroekonomskih pokazatelja.

3.   Unija može poduprijeti PZP-ove u njihovim naporima za poboljšanjem usporedivosti njihovih makroekonomskih pokazatelja
  , naročito olakšavanjem analiza BDP-a PZP-ova prema paritetu kupovne moći ako su podaci o BDP-u dostupni
  .

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 78. – stavak 1.

Članak 78. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Na inicijativu Komisije sredstvima Unije mogu se pokriti izdaci za potporu provedbi Odluke i postizanju njezinih ciljeva, uključujući administrativnu potporu aktivnostima pripreme, praćenja, nadzora, kontrole, revizije i evaluacije potrebnima za takvu provedbu
  , te izdaci u sjedištu i delegacijama Unije za administrativnu potporu potrebnu za provedbu programa i upravljanje aktivnostima koje se financiraju na temelju ove Odluke, uključujući aktivnosti informiranja i komunikacije te korporativne informacijske i tehnološke sustave. | 1.   Na inicijativu Komisije sredstvima Unije mogu se pokriti izdaci za potporu provedbi Odluke i postizanju njezinih ciljeva, uključujući administrativnu potporu aktivnostima pripreme, praćenja, nadzora, kontrole, revizije i evaluacije potrebnima za takvu provedbu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Na inicijativu Komisije sredstvima Unije mogu se pokriti izdaci za potporu provedbi Odluke i postizanju njezinih ciljeva, uključujući administrativnu potporu aktivnostima pripreme, praćenja, nadzora, kontrole, revizije i evaluacije potrebnima za takvu provedbu
  , te izdaci u sjedištu i delegacijama Unije za administrativnu potporu potrebnu za provedbu programa i upravljanje aktivnostima koje se financiraju na temelju ove Odluke, uključujući aktivnosti informiranja i komunikacije te korporativne informacijske i tehnološke sustave.

1.   Na inicijativu Komisije sredstvima Unije mogu se pokriti izdaci za potporu provedbi Odluke i postizanju njezinih ciljeva, uključujući administrativnu potporu aktivnostima pripreme, praćenja, nadzora, kontrole, revizije i evaluacije potrebnima za takvu provedbu.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 79.

Članak 79.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 79. | Briše se. |
| Opća načela | |
| Osim ako je drugačije određeno ovom Odlukom, financijska pomoć Unije provodi se u skladu s ciljevima i načelima ove Odluke, Financijske urede i Uredbe o NDICI-ju, a posebno glavom II., poglavljem I., osim članaka 13. i 15., članka 14. stavaka 1. i 4., poglavljem III., osim članka 21. stavka 1., članka 21. stavka 2. točaka (a) i (b) i članka 21. stavka 3. te poglavljem V., osim članka 31. stavaka 1., 4., 6., 9. i članka 32. stavka 3. Postupak iz članka 80. ove Odluke ne primjenjuje se na slučajeve iz članka 21. stavka 2. točke (c) [Uredbe o NDICI-ju]. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 79.

Članak 79.

Briše se.

Briše se.

Opća načela

Opća načela

Osim ako je drugačije određeno ovom Odlukom, financijska pomoć Unije provodi se u skladu s ciljevima i načelima ove Odluke, Financijske urede i Uredbe o NDICI-ju, a posebno glavom II., poglavljem I., osim članaka 13. i 15., članka 14. stavaka 1. i 4., poglavljem III., osim članka 21. stavka 1., članka 21. stavka 2. točaka (a) i (b) i članka 21. stavka 3. te poglavljem V., osim članka 31. stavaka 1., 4., 6., 9. i članka 32. stavka 3. Postupak iz članka 80. ove Odluke ne primjenjuje se na slučajeve iz članka 21. stavka 2. točke (c) [Uredbe o NDICI-ju].

Osim ako je drugačije određeno ovom Odlukom, financijska pomoć Unije provodi se u skladu s ciljevima i načelima ove Odluke, Financijske urede i Uredbe o NDICI-ju, a posebno glavom II., poglavljem I., osim članaka 13. i 15., članka 14. stavaka 1. i 4., poglavljem III., osim članka 21. stavka 1., članka 21. stavka 2. točaka (a) i (b) i članka 21. stavka 3. te poglavljem V., osim članka 31. stavaka 1., 4., 6., 9. i članka 32. stavka 3. Postupak iz članka 80. ove Odluke ne primjenjuje se na slučajeve iz članka 21. stavka 2. točke (c) [Uredbe o NDICI-ju].

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 79.a (novi)

Članak 79.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 79.a |
| | Usvajanje programskih dokumenata |
| | 1.
     
  U okviru partnerstva između Unije i PZP-ova, tijela PZP-ova odgovorna su za oblikovanje i donošenje sektorskih politika u glavnim područjima suradnje iz dijela II. ove Odluke te jamče njihovo odgovarajuće praćenje. |
| | Svaki PZP na temelju toga priprema i predstavlja programski dokument za održivi razvoj svog teritorija. Svaki programski dokument pruža usklađeni okvir za suradnju između Unije i dotičnog PZP-a, koji je sukladan s općom svrhom i područjem primjene, ciljevima, načelima i politikama Unije. |
| | U svakom se programskom dokumentu utvrđuju: |
| | — | kratki prikaz političkog, gospodarskog, društvenog, kulturnog i okolišnog konteksta PZP-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 79.a

Članak 79.a

Usvajanje programskih dokumenata

Usvajanje programskih dokumenata

1.
     
  U okviru partnerstva između Unije i PZP-ova, tijela PZP-ova odgovorna su za oblikovanje i donošenje sektorskih politika u glavnim područjima suradnje iz dijela II. ove Odluke te jamče njihovo odgovarajuće praćenje.

Svaki PZP na temelju toga priprema i predstavlja programski dokument za održivi razvoj svog teritorija. Svaki programski dokument pruža usklađeni okvir za suradnju između Unije i dotičnog PZP-a, koji je sukladan s općom svrhom i područjem primjene, ciljevima, načelima i politikama Unije.

Svaki PZP na temelju toga priprema i predstavlja programski dokument za održivi razvoj svog teritorija. Svaki programski dokument pruža usklađeni okvir za suradnju između Unije i dotičnog PZP-a, koji je sukladan s općom svrhom i područjem primjene, ciljevima, načelima i politikama Unije.

U svakom se programskom dokumentu utvrđuju:

U svakom se programskom dokumentu utvrđuju:

—

kratki prikaz političkog, gospodarskog, društvenog, kulturnog i okolišnog konteksta PZP-a;

kratki prikaz političkog, gospodarskog, društvenog, kulturnog i okolišnog konteksta PZP-a;

| — | kratki opis strategije održivog razvoja (Program do 2030.) PZP-a u kojoj su utvrđeni prioriteti PZP-a i način na koji se nastoji doprinijeti postizanju ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

—

kratki opis strategije održivog razvoja (Program do 2030.) PZP-a u kojoj su utvrđeni prioriteti PZP-a i način na koji se nastoji doprinijeti postizanju ciljeva održivog razvoja;

kratki opis strategije održivog razvoja (Program do 2030.) PZP-a u kojoj su utvrđeni prioriteti PZP-a i način na koji se nastoji doprinijeti postizanju ciljeva održivog razvoja;

| — | prioritetna područja u svrhu financiranja od strane Unije; |
| --- | --- |

—

prioritetna područja u svrhu financiranja od strane Unije;

prioritetna područja u svrhu financiranja od strane Unije;

| — | specifični ciljevi; |
| --- | --- |

—

specifični ciljevi;

specifični ciljevi;

| — | očekivani rezultati; |
| --- | --- |

—

očekivani rezultati;

očekivani rezultati;

| — | jasni i posebni pokazatelji uspješnosti; |
| --- | --- |

—

jasni i posebni pokazatelji uspješnosti;

jasni i posebni pokazatelji uspješnosti;

| — | okvirna financijska dodijeljena sredstva, kako ukupno tako i po prioritetnom području; |
| --- | --- |

—

okvirna financijska dodijeljena sredstva, kako ukupno tako i po prioritetnom području;

okvirna financijska dodijeljena sredstva, kako ukupno tako i po prioritetnom području;

| — | okvirni raspored. |
| --- | --- |

—

okvirni raspored.

okvirni raspored.

2.
     
  Programski se dokument temelji na stečenom iskustvu i dobrim praksama te se oslanja na savjetovanja i dijalog s civilnim društvom, lokalnim tijelima i ostalim dionicima, kako bi se osiguralo njihovo odgovarajuće sudjelovanje te primjena okvirnog programskog dokumenta.

3.
     
  Nacrt programskog dokumenta predmet je razmjene mišljenja između tijela svakog PZP-a, države članice kojoj je pripojen i Komisije. Tijela PZP-ova odgovorna su za finalizaciju programskog dokumenta. Komisija u smjernicama određuje programske modalitete za PZP-ove kako bi se omogućilo brzo odobravanje programskih dokumenata.

4.
     
  Nakon dovršetka, Komisija ocjenjuje programski dokument kako bi utvrdila je li usklađen s ciljevima ove Odluke te relevantnim politikama Unije te sadrži li sve elemente potrebne za donošenje odluke o godišnjem financiranju. U svrhu tog ocjenjivanja tijela PZP-ova dužna su pružiti sve potrebne informacije, uključujući rezultate bilo kojih provedenih studija izvedivosti.

5.
     
  Programski dokument odobrava se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 88. stavka 5. ove Odluke.

Taj se postupak također primjenjuje na temeljite provjere koje imaju učinak značajne izmjene strategije ili njezinog programiranja.

Taj se postupak također primjenjuje na temeljite provjere koje imaju učinak značajne izmjene strategije ili njezinog programiranja.

Postupak ispitivanja ne primjenjuje se na nesuštinske izmjene okvirnog programskog dokumenta, kao što su tehničke prilagodbe, preraspodjele sredstava unutar indikativne dodjele prema prioritetnom području ili povećanja ili smanjenja opsega inicijalne indikativne dodjele za manje od 20 %, pod uvjetom da te izmjene ne utječu na prioritetna područja i ciljeve navedene u okvirnom programskom dokumentu. Komisija o takvim nesuštinskim izmjenama izvještava Europski parlament i Vijeće u roku od mjesec dana od dana donošenja relevantne odluke.

Postupak ispitivanja ne primjenjuje se na nesuštinske izmjene okvirnog programskog dokumenta, kao što su tehničke prilagodbe, preraspodjele sredstava unutar indikativne dodjele prema prioritetnom području ili povećanja ili smanjenja opsega inicijalne indikativne dodjele za manje od 20 %, pod uvjetom da te izmjene ne utječu na prioritetna područja i ciljeve navedene u okvirnom programskom dokumentu. Komisija o takvim nesuštinskim izmjenama izvještava Europski parlament i Vijeće u roku od mjesec dana od dana donošenja relevantne odluke.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 79.b (novi)

Članak 79.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 79.b |
| | Akcijski planovi i mjere |
| | 1.
     
  Komisija donosi godišnje ili višegodišnje akcijske planove ili mjere. Mjere mogu biti pojedinačne, posebne, potporne ili izvanredne mjere pomoći. U akcijskim planovima i mjerama za svako se djelovanje navode njegovi ciljevi, očekivani rezultati i glavne aktivnosti, načini provedbe, proračun i svi povezani rashodi za potporu. |
| | 2.
     
  Akcijski planovi temelje se na programskim dokumentima. |
| | 3.
     
  Ti se akcijski planovi i mjere donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 88. stavka 5. ove Odluke. Postupak iz stavka 1. ne zahtijeva se za: |
| | a) | akcijske planove, pojedinačne mjere i mjere potpore za koje financiranje Unije ne premašuje 10 milijuna EUR; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 79.b

Članak 79.b

Akcijski planovi i mjere

Akcijski planovi i mjere

1.
     
  Komisija donosi godišnje ili višegodišnje akcijske planove ili mjere. Mjere mogu biti pojedinačne, posebne, potporne ili izvanredne mjere pomoći. U akcijskim planovima i mjerama za svako se djelovanje navode njegovi ciljevi, očekivani rezultati i glavne aktivnosti, načini provedbe, proračun i svi povezani rashodi za potporu.

2.
     
  Akcijski planovi temelje se na programskim dokumentima.

3.
     
  Ti se akcijski planovi i mjere donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 88. stavka 5. ove Odluke. Postupak iz stavka 1. ne zahtijeva se za:

a)

a)

akcijske planove, pojedinačne mjere i mjere potpore za koje financiranje Unije ne premašuje 10 milijuna EUR;

akcijske planove, pojedinačne mjere i mjere potpore za koje financiranje Unije ne premašuje 10 milijuna EUR;

| b) | tehničke izmjene, pod uvjetom da takve izmjene ne utječu znatno na ciljeve akcijskog plana ili dotične mjere, primjerice:










  i) | promjena načina provedbe; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

tehničke izmjene, pod uvjetom da takve izmjene ne utječu znatno na ciljeve akcijskog plana ili dotične mjere, primjerice:

tehničke izmjene, pod uvjetom da takve izmjene ne utječu znatno na ciljeve akcijskog plana ili dotične mjere, primjerice:

i)

i)

promjena načina provedbe;

promjena načina provedbe;

| ii) | preraspodjela sredstava između djelovanja obuhvaćenih akcijskim planom; |
| --- | --- |

ii)

ii)

preraspodjela sredstava između djelovanja obuhvaćenih akcijskim planom;

preraspodjela sredstava između djelovanja obuhvaćenih akcijskim planom;

| iii) | povećanje ili smanjenje proračuna akcijskih planova i mjera za najviše 20 % prvotnog proračuna te za najviše 10 milijuna EUR; |
| --- | --- |

iii)

iii)

povećanje ili smanjenje proračuna akcijskih planova i mjera za najviše 20 % prvotnog proračuna te za najviše 10 milijuna EUR;

povećanje ili smanjenje proračuna akcijskih planova i mjera za najviše 20 % prvotnog proračuna te za najviše 10 milijuna EUR;

U slučaju višegodišnjih akcijskih planova i mjera, pragovi iz stavka 3. točke (a) i točke (b) podtočka iii. primjenjuju se na godišnjoj osnovi. Akcijski planovi i mjere koje su usvojene na temelju ovog stavka, osim izvanrednih mjera pomoći, i tehničke izmjene, priopćavaju se Europskom parlamentu i državama članicama u roku od mjesec dana od njihova donošenja.

U slučaju višegodišnjih akcijskih planova i mjera, pragovi iz stavka 3. točke (a) i točke (b) podtočka iii. primjenjuju se na godišnjoj osnovi. Akcijski planovi i mjere koje su usvojene na temelju ovog stavka, osim izvanrednih mjera pomoći, i tehničke izmjene, priopćavaju se Europskom parlamentu i državama članicama u roku od mjesec dana od njihova donošenja.

4.
     
  Prije donošenja ili produljenja izvanrednih mjera pomoći čiji trošak ne premašuje 20 milijuna EUR, Komisija obavješćuje Vijeće o njihovoj prirodi i ciljevima te o predviđenim financijskim iznosima. Komisija obavješćuje Vijeće prije nego što značajnije izmijeni već donesene izvanredne mjere pomoći. Komisija vodi računa o relevantnom strateškom pristupu Vijeća pri planiranju i daljnjoj provedbi tih mjera, jamčeći pritom zadržavanje usklađenosti s vanjskim djelovanjem Unije. Komisija uredno i na vrijeme obavješćuje Europski parlament o planiranju i provedbi izvanrednih mjera pomoći na temelju ovog članka, uključujući predviđene financijske iznose, te ga također obavješćuje u slučaju znatnih izmjena ili produljenja te pomoći.

5.
     
  Na temelju valjano opravdanih razloga hitnosti kao što su krize, bilo one izazvane prirodnim katastrofama ili prouzročene ljudskim djelovanjem, ili izravne prijetnje demokraciji, vladavini prava, ljudskim pravima ili temeljnim slobodama, Komisija može usvojiti akcijske planove i mjere ili izmjene postojećih akcijskih planova i mjera u skladu s postupkom iz članka 88. stavka 5.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 80.

Članak 80.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 80. | Briše se. |
| Donošenje višegodišnjih okvirnih programa, akcijskih planova i mjera | |
| Komisija na temelju ove Odluke donosi, u obliku „jedinstvenih programskih dokumenata”, višegodišnje okvirne programe iz članka 12. [Uredbe o NDICI-ju] zajedno s odgovarajućim akcijskim planovima i mjerama iz članka 19. [Uredbe o NDICI-ju] u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 88. stavka 5. ove Odluke. Taj se postupak primjenjuje i na preispitivanja iz članka 14. stavka 3. [Uredbe o NDICI-ju] čiji je učinak bitno mijenjanje sadržaja višegodišnjih okvirnih programa. | |
| Kada je riječ o Grenlandu, akcijske planove i mjere iz članka 19. [Uredbe o NDICI-ju] može se donijeti odvojeno od višegodišnjih okvirnih programa. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 80.

Članak 80.

Briše se.

Briše se.

Donošenje višegodišnjih okvirnih programa, akcijskih planova i mjera

Donošenje višegodišnjih okvirnih programa, akcijskih planova i mjera

Komisija na temelju ove Odluke donosi, u obliku „jedinstvenih programskih dokumenata”, višegodišnje okvirne programe iz članka 12. [Uredbe o NDICI-ju] zajedno s odgovarajućim akcijskim planovima i mjerama iz članka 19. [Uredbe o NDICI-ju] u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 88. stavka 5. ove Odluke. Taj se postupak primjenjuje i na preispitivanja iz članka 14. stavka 3. [Uredbe o NDICI-ju] čiji je učinak bitno mijenjanje sadržaja višegodišnjih okvirnih programa.

Komisija na temelju ove Odluke donosi, u obliku „jedinstvenih programskih dokumenata”, višegodišnje okvirne programe iz članka 12. [Uredbe o NDICI-ju] zajedno s odgovarajućim akcijskim planovima i mjerama iz članka 19. [Uredbe o NDICI-ju] u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 88. stavka 5. ove Odluke. Taj se postupak primjenjuje i na preispitivanja iz članka 14. stavka 3. [Uredbe o NDICI-ju] čiji je učinak bitno mijenjanje sadržaja višegodišnjih okvirnih programa.

Kada je riječ o Grenlandu, akcijske planove i mjere iz članka 19. [Uredbe o NDICI-ju] može se donijeti odvojeno od višegodišnjih okvirnih programa.

Kada je riječ o Grenlandu, akcijske planove i mjere iz članka 19. [Uredbe o NDICI-ju] može se donijeti odvojeno od višegodišnjih okvirnih programa.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 81. – stavak 1.

Članak 81. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Javna tijela PZP-ova ispunjavaju uvjete za financijsku potporu predviđenu u ovoj Odluci. | 1.   Javna tijela
  svih
  PZP-ova ispunjavaju uvjete za financijsku potporu predviđenu u ovoj Odluci. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Javna tijela PZP-ova ispunjavaju uvjete za financijsku potporu predviđenu u ovoj Odluci.

1.   Javna tijela
  svih
  PZP-ova ispunjavaju uvjete za financijsku potporu predviđenu u ovoj Odluci.

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 81. – stavak 2. – točka e

Članak 81. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| e) | sudionici decentralizirane suradnje i drugi nevladini sudionici iz PZP-ova i Unije kako bi im se omogućila provedba gospodarskih, kulturnih, socijalnih i obrazovnih projekata i programa u PZP-ovima u okviru decentralizirane suradnje, kako je navedeno u članku 12. ove Odluke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

e)

sudionici decentralizirane suradnje i drugi nevladini sudionici iz PZP-ova i Unije kako bi im se omogućila provedba gospodarskih, kulturnih, socijalnih i obrazovnih projekata i programa u PZP-ovima u okviru decentralizirane suradnje, kako je navedeno u članku 12. ove Odluke.

| e) | sudionici decentralizirane suradnje i drugi nevladini sudionici iz PZP-ova i Unije kako bi im se omogućila provedba gospodarskih,
  okolišnih,
  kulturnih, socijalnih i obrazovnih projekata i programa u PZP-ovima u okviru decentralizirane suradnje, kako je navedeno u članku 12. ove Odluke. |
| --- | --- |

e)

sudionici decentralizirane suradnje i drugi nevladini sudionici iz PZP-ova i Unije kako bi im se omogućila provedba gospodarskih,
  okolišnih,
  kulturnih, socijalnih i obrazovnih projekata i programa u PZP-ovima u okviru decentralizirane suradnje, kako je navedeno u članku 12. ove Odluke.

okolišnih,

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 82. – stavak 1. – točka c – podtočka iii.

Članak 82. – stavak 1. – točka c – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii) | jedno ili više regionalnih tijela čiji članovi su PZP-ovi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii)

jedno ili više regionalnih tijela čiji članovi su PZP-ovi;

| iii) | jedno ili više regionalnih tijela
  ili udruženja
  čiji članovi su PZP-ovi; |
| --- | --- |

iii)

jedno ili više regionalnih tijela
  ili udruženja
  čiji članovi su PZP-ovi;

ili udruženja

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 83. – stavak 1.

Članak 83. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Fizičke osobe iz PZP-a, kako su definirane u članku 50. i, kada je to potrebno, odgovarajuća javna i/ili privatna tijela i institucije u PZP-u, ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u programima Unije i financiranju iz njih, podložno pravilima i ciljevima programa i mogućeg režima koji se primjenjuje na državu članicu s kojom je PZP povezan. | 1.   Fizičke osobe iz PZP-a, kako su definirane u članku 50. i, kada je to potrebno, odgovarajuća javna i/ili privatna tijela i institucije u PZP-u, ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u 
  svim
  programima Unije
  , uključujući Fond solidarnosti Europske unije,
  i financiranju iz njih, podložno pravilima i ciljevima programa i mogućeg režima koji se primjenjuje na državu članicu s kojom je PZP povezan. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Fizičke osobe iz PZP-a, kako su definirane u članku 50. i, kada je to potrebno, odgovarajuća javna i/ili privatna tijela i institucije u PZP-u, ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u programima Unije i financiranju iz njih, podložno pravilima i ciljevima programa i mogućeg režima koji se primjenjuje na državu članicu s kojom je PZP povezan.

1.   Fizičke osobe iz PZP-a, kako su definirane u članku 50. i, kada je to potrebno, odgovarajuća javna i/ili privatna tijela i institucije u PZP-u, ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u 
  svim
  programima Unije
  , uključujući Fond solidarnosti Europske unije,
  i financiranju iz njih, podložno pravilima i ciljevima programa i mogućeg režima koji se primjenjuje na državu članicu s kojom je PZP povezan.

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 83. – stavak 2.a (novi)

Članak 83. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija osigurava učinkovit i djelotvoran pristup PZP-ova svim programima i instrumentima suradnje Unije s drugim zemljama, predviđajući ako je potrebno, posebne mjere. |
| | Osim toga, Komisija putem ažuriranog i namjenskog portala za pristup PZP-ova osigurava transparentnost informacija i vidljivost poziva na podnošenje prijedloga pokrenutih u okviru različitih programa Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Komisija osigurava učinkovit i djelotvoran pristup PZP-ova svim programima i instrumentima suradnje Unije s drugim zemljama, predviđajući ako je potrebno, posebne mjere.

Osim toga, Komisija putem ažuriranog i namjenskog portala za pristup PZP-ova osigurava transparentnost informacija i vidljivost poziva na podnošenje prijedloga pokrenutih u okviru različitih programa Unije.

Osim toga, Komisija putem ažuriranog i namjenskog portala za pristup PZP-ova osigurava transparentnost informacija i vidljivost poziva na podnošenje prijedloga pokrenutih u okviru različitih programa Unije.

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 83. – stavak 3.

Članak 83. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  PZP-ovi Komisiji
  dostavljaju izvješće o 
  tom
  sudjelovanju u programima Unije
  svake godine počevši od 2022
  . | 3.   
  Na temelju informacija koje
  dostavljaju
  PZP-ovi Komisija sastavlja godišnje
  izvješće o sudjelovanju
  PZP-ova
  u programima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  PZP-ovi Komisiji
  dostavljaju izvješće o 
  tom
  sudjelovanju u programima Unije
  svake godine počevši od 2022
  .

3.   
  Na temelju informacija koje
  dostavljaju
  PZP-ovi Komisija sastavlja godišnje
  izvješće o sudjelovanju
  PZP-ova
  u programima Unije.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 86. – alineja 2.

Članak 86. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi se osigurala učinkovita procjena napretka u ostvarenju ciljeva ove Odluke, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 87.
  u svrhu izmjene Priloga I. članka
  3.
  radi
  preispitivanja ili dopune
  pokazatelja
  , ako je to potrebno, i dopune ove Odluke odredbama o uspostavi okvira za praćenje i ocjenjivanje. | Kako bi se osigurala učinkovita procjena napretka u ostvarenju ciljeva ove Odluke, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 87.
  radi utvrđivanja pokazatelja uspješnosti predviđenih člankom
  3.
  Priloga I. ili njihova
  preispitivanja ili dopune, ako je to potrebno, i dopune ove Odluke odredbama o uspostavi okvira za praćenje i ocjenjivanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi se osigurala učinkovita procjena napretka u ostvarenju ciljeva ove Odluke, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 87.
  u svrhu izmjene Priloga I. članka
  3.
  radi
  preispitivanja ili dopune
  pokazatelja
  , ako je to potrebno, i dopune ove Odluke odredbama o uspostavi okvira za praćenje i ocjenjivanje.

u svrhu izmjene Priloga I. članka

radi

pokazatelja

Kako bi se osigurala učinkovita procjena napretka u ostvarenju ciljeva ove Odluke, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 87.
  radi utvrđivanja pokazatelja uspješnosti predviđenih člankom
  3.
  Priloga I. ili njihova
  preispitivanja ili dopune, ako je to potrebno, i dopune ove Odluke odredbama o uspostavi okvira za praćenje i ocjenjivanje.

radi utvrđivanja pokazatelja uspješnosti predviđenih člankom

Priloga I. ili njihova

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 87. – stavak 2.

Članak 87. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 86. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 1. siječnja 2021. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Vijeće tom produljenju usprotivi najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 86. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 1. siječnja 2021. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Vijeće tom produljenju usprotivi najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
  Vijeće o svojoj odluci obavješćuje Europski parlament. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 86. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 1. siječnja 2021. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Vijeće tom produljenju usprotivi najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 86. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 1. siječnja 2021. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Vijeće tom produljenju usprotivi najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
  Vijeće o svojoj odluci obavješćuje Europski parlament.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 87. – stavak 4.

Članak 87. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Čim donese delegirani akt, Komisija
  ga priopćuje Vijeću
  . | 4.   Čim donese delegirani akt, Komisija
  obavješćuje Vijeće i Europski parlament
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija
  ga priopćuje Vijeću
  .

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija
  obavješćuje Vijeće i Europski parlament
  .

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 87. – stavak 5.

Članak 87. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 86. stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća. | 5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 86. stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća.
  Ako Vijeće namjerava dati prigovor u razumnom roku o tome obavješćuje Europski parlament prije donošenja konačne odluke i pritom naznačuje delegirani akt na koji namjerava dati prigovor i razloge prigovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 86. stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 86. stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća.
  Ako Vijeće namjerava dati prigovor u razumnom roku o tome obavješćuje Europski parlament prije donošenja konačne odluke i pritom naznačuje delegirani akt na koji namjerava dati prigovor i razloge prigovora.

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 90. – alineja 1.

Članak 90. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ova Odluka primjenjuje se u skladu s Odlukom Vijeća 2010/427/EU

   (46). | Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku osigurava općenitu političku koordinaciju vanjskog djelovanja Unije, jamčeći jedinstvenost, dosljednost i učinkovitost vanjskog djelovanja Unije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ova Odluka primjenjuje se u skladu s Odlukom Vijeća 2010/427/EU

   (46).

Ova Odluka primjenjuje se u skladu s Odlukom Vijeća 2010/427/EU

46

Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku osigurava općenitu političku koordinaciju vanjskog djelovanja Unije, jamčeći jedinstvenost, dosljednost i učinkovitost vanjskog djelovanja Unije
  .

Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku osigurava općenitu političku koordinaciju vanjskog djelovanja Unije, jamčeći jedinstvenost, dosljednost i učinkovitost vanjskog djelovanja Unije

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 92. – alineja 2.

Članak 92. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Primjenjuje se od 1. siječnja 2021. | Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.
  i prestaje važiti 31. prosinca 2027. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.
  i prestaje važiti 31. prosinca 2027.

i prestaje važiti 31. prosinca 2027.

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – članak 1. – stavak 1. – uvodni dio

Prilog I. – članak 1. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za potrebe ove Odluke, za sedmogodišnje razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. cjelokupni iznos financijske pomoći Unije od
  500 000 000
  EUR u tekućim cijenama alocira se na sljedeći način: | 1.   Za potrebe ove Odluke, za sedmogodišnje razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. cjelokupni iznos financijske pomoći Unije od
  669 000 000
  EUR u tekućim cijenama alocira se na sljedeći način: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za potrebe ove Odluke, za sedmogodišnje razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. cjelokupni iznos financijske pomoći Unije od
  500 000 000
  EUR u tekućim cijenama alocira se na sljedeći način:

1.   Za potrebe ove Odluke, za sedmogodišnje razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. cjelokupni iznos financijske pomoći Unije od
  669 000 000
  EUR u tekućim cijenama alocira se na sljedeći način:

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – članak 1. – stavak 1. – točka a

Prilog I. – članak 1. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| a) | 159 000 000 EUR
  u obliku bespovratnih sredstava za bilateralnu programsku potporu dugoročnom razvoju PZP-ova osim Grenlanda, posebno za financiranje inicijativa navedenih u programskom dokumentu. Taj se iznos alocira na temelju potreba i rezultata PZP-ova u skladu sa sljedećim kriterijima:
  kada je to prikladno, programski dokument posebno posvećuje pozornost djelovanjima kojima se nastoji ojačati upravljanje i institucijski kapaciteti korisnika PZP-a i, po potrebi, mogući raspored predviđenih djelovanja.
  Alokacija tog iznosa uzima u obzir broj stanovnika, razinu bruto domaćeg proizvoda (BDP), razinu prethodnih alokacija i ograničenja zbog geografske izolacije PZP-ova, kako je navedeno u članku 9. ove Odluke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

a)

159 000 000 EUR
  u obliku bespovratnih sredstava za bilateralnu programsku potporu dugoročnom razvoju PZP-ova osim Grenlanda, posebno za financiranje inicijativa navedenih u programskom dokumentu. Taj se iznos alocira na temelju potreba i rezultata PZP-ova u skladu sa sljedećim kriterijima:
  kada je to prikladno, programski dokument posebno posvećuje pozornost djelovanjima kojima se nastoji ojačati upravljanje i institucijski kapaciteti korisnika PZP-a i, po potrebi, mogući raspored predviđenih djelovanja.
  Alokacija tog iznosa uzima u obzir broj stanovnika, razinu bruto domaćeg proizvoda (BDP), razinu prethodnih alokacija i ograničenja zbog geografske izolacije PZP-ova, kako je navedeno u članku 9. ove Odluke.

159 000 000 EUR

kada je to prikladno, programski dokument posebno posvećuje pozornost djelovanjima kojima se nastoji ojačati upravljanje i institucijski kapaciteti korisnika PZP-a i, po potrebi, mogući raspored predviđenih djelovanja.

| a) | 81 %
  u obliku bespovratnih sredstava za bilateralnu programsku potporu dugoročnom razvoju svih PZP-ova, posebno za financiranje inicijativa navedenih u programskom dokumentu. |
| --- | --- |

a)

81 %
  u obliku bespovratnih sredstava za bilateralnu programsku potporu dugoročnom razvoju svih PZP-ova, posebno za financiranje inicijativa navedenih u programskom dokumentu.

81 %

Taj se iznos alocira na temelju potreba i rezultata PZP-ova u skladu sa sljedećim kriterijima:
  broj stanovnika, razina bruto domaćeg proizvoda (BDP) na temelju BDP-a prema paritetu kupovne moći, ako su ti podaci dostupni, razina prethodnih alokacija, ograničenja zbog geografske izolacije PZP-ova kako je navedeno u članku 9. ove Odluke, niska razina razvoja PZP-ova kako je navedeno u članku 9.a ove Odluke, veličina teritorija te klimatski i okolišni izazovi.

broj stanovnika, razina bruto domaćeg proizvoda (BDP) na temelju BDP-a prema paritetu kupovne moći, ako su ti podaci dostupni, razina prethodnih alokacija, ograničenja zbog geografske izolacije PZP-ova kako je navedeno u članku 9. ove Odluke, niska razina razvoja PZP-ova kako je navedeno u članku 9.a ove Odluke, veličina teritorija te klimatski i okolišni izazovi.

4 % za Arubu

4 % za Arubu

1,5  % za Bonaire

1,5  % za Bonaire

5 % za Curaçao

5 % za Curaçao

48 % za Grenland

48 % za Grenland

10,75  % za Novu Kaledoniju

10,75  % za Novu Kaledoniju

10,85  % za Francusku Polineziju

10,85  % za Francusku Polineziju

1,2  % za Sabu

1,2  % za Sabu

2 % za Saint-Barthélemy

2 % za Saint-Barthélemy

0,8  % za Sint Eustatius

0,8  % za Sint Eustatius

7,5  % za Saint Pierre et Miquelon

7,5  % za Saint Pierre et Miquelon

2,5  % za Sint Maarten

2,5  % za Sint Maarten

0,4  % za francuska južna i antarktička područja

0,4  % za francuska južna i antarktička područja

5,5  % za Wallis i Futunu

5,5  % za Wallis i Futunu

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – članak 1. – stavak 1. – točka b

Prilog I. – članak 1. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| b) | 225 000 000 EUR u obliku bespovratnih sredstava za bilateralnu programsku potporu dugoročnom razvoju Grenlanda, posebno za financiranje inicijative navedene u programskom dokumentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

b)

b)

225 000 000 EUR u obliku bespovratnih sredstava za bilateralnu programsku potporu dugoročnom razvoju Grenlanda, posebno za financiranje inicijative navedene u programskom dokumentu.

225 000 000 EUR u obliku bespovratnih sredstava za bilateralnu programsku potporu dugoročnom razvoju Grenlanda, posebno za financiranje inicijative navedene u programskom dokumentu.

Briše se.

Briše se.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – članak 1. – stavak 1. – točka c

Prilog I. – članak 1. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| c) | 81 000 000 EUR alocira
  se za potporu regionalnim programima PZP-a, od čega bi se s 
  15 000 000
  EUR moglo poduprijeti operacije unutar regija, pri čemu je Grenland prihvatljiv samo za operacije unutar regija. Ta će se suradnja provesti u skladu s člankom 7. ove Odluke, posebno u pogledu područja od zajedničkog interesa navedenih u članku 5. ove Odluke i savjetovanjem na temelju tijela partnerstva EU-PZP navedenih u članku 14. ove Odluke. Teži se usklađivanju s drugim relevantnim financijskim programima i instrumentima Unije te posebno najudaljenijim regijama iz članka 349. UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

c)

81 000 000 EUR alocira
  se za potporu regionalnim programima PZP-a, od čega bi se s 
  15 000 000
  EUR moglo poduprijeti operacije unutar regija, pri čemu je Grenland prihvatljiv samo za operacije unutar regija. Ta će se suradnja provesti u skladu s člankom 7. ove Odluke, posebno u pogledu područja od zajedničkog interesa navedenih u članku 5. ove Odluke i savjetovanjem na temelju tijela partnerstva EU-PZP navedenih u članku 14. ove Odluke. Teži se usklađivanju s drugim relevantnim financijskim programima i instrumentima Unije te posebno najudaljenijim regijama iz članka 349. UFEU-a.

81 000 000 EUR alocira

15 000 000

| c) | 12 %
  se
  dodjeljuje
  za potporu regionalnim programima PZP-a, od čega bi se s 
  30 000 000
  EUR moglo poduprijeti operacije unutar regija, pri čemu je Grenland prihvatljiv samo za operacije unutar regija. Ta će se suradnja provesti u skladu s člankom 7. ove Odluke, posebno u pogledu područja od zajedničkog interesa navedenih u članku 5. ove Odluke i savjetovanjem na temelju tijela partnerstva EU-PZP navedenih u članku 14. ove Odluke. Teži se usklađivanju s drugim relevantnim financijskim programima i instrumentima Unije te posebno najudaljenijim regijama iz članka 349. UFEU-a. |
| --- | --- |

c)

12 %
  se
  dodjeljuje
  za potporu regionalnim programima PZP-a, od čega bi se s 
  30 000 000
  EUR moglo poduprijeti operacije unutar regija, pri čemu je Grenland prihvatljiv samo za operacije unutar regija. Ta će se suradnja provesti u skladu s člankom 7. ove Odluke, posebno u pogledu područja od zajedničkog interesa navedenih u članku 5. ove Odluke i savjetovanjem na temelju tijela partnerstva EU-PZP navedenih u članku 14. ove Odluke. Teži se usklađivanju s drugim relevantnim financijskim programima i instrumentima Unije te posebno najudaljenijim regijama iz članka 349. UFEU-a.

12 %

dodjeljuje

30 000 000

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – članak 1. – stavak 1. – točka d

Prilog I. – članak 1. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| d) | 22 000 000 EUR
  za studije ili mjere tehničke pomoći za sve PZP-ove, uključujući Grenland, u skladu s člankom 78. ove Odluke (49). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

d)

22 000 000 EUR
  za studije ili mjere tehničke pomoći za sve PZP-ove, uključujući Grenland, u skladu s člankom 78. ove Odluke (49).

22 000 000 EUR

49

| d) | 3,5  %
  za studije ili mjere tehničke pomoći za sve PZP-ove, uključujući Grenland, u skladu s člankom 78. ove Odluke. |
| --- | --- |

d)

3,5  %
  za studije ili mjere tehničke pomoći za sve PZP-ove, uključujući Grenland, u skladu s člankom 78. ove Odluke.

3,5  %

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – članak 1. – stavak 1. – – točka e – uvodni dio

Prilog I. – članak 1. – stavak 1. – – točka e – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| e) | 13 000 000 EUR nealociranih
  sredstava za sve PZP-ove, uključujući Grenland, kako bi se među ostalim: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

e)

13 000 000 EUR nealociranih
  sredstava za sve PZP-ove, uključujući Grenland, kako bi se među ostalim:

13 000 000 EUR nealociranih

| e) | 3,5  % nealociranih
  sredstava za sve PZP-ove, uključujući Grenland, kako bi se među ostalim: |
| --- | --- |

e)

3,5  % nealociranih
  sredstava za sve PZP-ove, uključujući Grenland, kako bi se među ostalim:

3,5  % nealociranih

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – članak 1. – stavak 2.

Prilog I. – članak 1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija može
  nakon
  preispitivanja odlučiti o alokaciji bilo kojih nealociranih sredstava navedenih u ovom članku. | 2.   Komisija može
  , na temelju
  preispitivanja
  provedenog prije 2025. godine,
  odlučiti
  nakon savjetovanja s državama članicama i Europskim parlamentom
  o alokaciji bilo kojih nealociranih sredstava navedenih u ovom članku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija može
  nakon
  preispitivanja odlučiti o alokaciji bilo kojih nealociranih sredstava navedenih u ovom članku.

2.   Komisija može
  , na temelju
  preispitivanja
  provedenog prije 2025. godine,
  odlučiti
  nakon savjetovanja s državama članicama i Europskim parlamentom
  o alokaciji bilo kojih nealociranih sredstava navedenih u ovom članku.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – članak 3. – alineja 1. – uvodni dio

Prilog I. – članak 3. – alineja 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Postignuće
  ciljeva navedenih u članku 3. stavku 5.
  Odluke mjeri se kako slijedi: | U skladu s ciljevima održivog razvoja, izradit će se popis ključnih pokazatelja uspješnosti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 86. i koristiti kako bi se moglo procijeniti u kojoj je mjeri Unija doprinijela postignuću
  ciljeva navedenih u članku 3. stavku 5.
  ove Odluke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Postignuće
  ciljeva navedenih u članku 3. stavku 5.
  Odluke mjeri se kako slijedi:

Postignuće

Odluke mjeri se kako slijedi:

U skladu s ciljevima održivog razvoja, izradit će se popis ključnih pokazatelja uspješnosti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 86. i koristiti kako bi se moglo procijeniti u kojoj je mjeri Unija doprinijela postignuću
  ciljeva navedenih u članku 3. stavku 5.
  ove Odluke.

U skladu s ciljevima održivog razvoja, izradit će se popis ključnih pokazatelja uspješnosti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 86. i koristiti kako bi se moglo procijeniti u kojoj je mjeri Unija doprinijela postignuću

ove Odluke.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – članak 3. – alineja 1. – točka 1.

Prilog I. – članak 3. – alineja 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Za PZP-ove osim Grenlanda, na temelju izvoza robe i usluga kao % BDP-a i na temelju ukupnih državnih prihoda kao % BDP-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

1.

Za PZP-ove osim Grenlanda, na temelju izvoza robe i usluga kao % BDP-a i na temelju ukupnih državnih prihoda kao % BDP-a.

Briše se.

Briše se.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – članak 3 – alineja 1. – točka 2.

Prilog I. – članak 3 – alineja 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Za Grenland, na temelju izvoza robe i usluga kao % BDP-a i na temelju postotka sektora ribarstva u ukupnom izvozu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

2.

Za Grenland, na temelju izvoza robe i usluga kao % BDP-a i na temelju postotka sektora ribarstva u ukupnom izvozu.

Briše se.

Briše se.

---

(1.a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1)

1.a

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1)

(46)  
  Odluka Vijeća 2010/427/EU od 26. srpnja 2010. o uspostavi organizacije i djelovanja Europske službe za vanjsko djelovanje (SL L 201, 3.8.2010., str. 30.).

46

Odluka Vijeća 2010/427/EU od 26. srpnja 2010. o uspostavi organizacije i djelovanja Europske službe za vanjsko djelovanje (SL L 201, 3.8.2010., str. 30.).

(49)  
  Od tog je iznosa 9 725 000 EUR namijenjeno Komisiji za pokrivanje troškova tehničke i/ili administrativne pomoći i rashoda za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a, neizravno istraživanje te izravno istraživanje.

49

Od tog je iznosa 9 725 000 EUR namijenjeno Komisiji za pokrivanje troškova tehničke i/ili administrativne pomoći i rashoda za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a, neizravno istraživanje te izravno istraživanje.

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/737 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/737

---

P8_TA(2019)0055

Uvođenje i funkcioniranje vršne .eu domene ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju i funkcioniranju vršne domene .eu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 733/2002 i Uredbe Komisije (EZ) br. 874/2004 (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/60)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0231), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0231),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0170/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0170/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0394/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0394/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 367, 10.10.2018., str. 112.

---

P8_TC1-COD(2018)0110

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 31. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju i funkcioniranju vršne domene .eu, izmjeni i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 733/2002 i stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 874/2004

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/517)

---

| 27.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 411/738 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 411/738

---

P8_TA(2019)0056

Usklađivanje bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (BND) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) kojom se stavljaju izvan snage Direktiva Vijeća 89/130/EEZ, Euratom i Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 411/61)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0329), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0329),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0192/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0192/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 5. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 5. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0009/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0009/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0134

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 31. siječnja 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/ ... Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 (Uredba o BND-u)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/516.)

---