# Europeiska unionens C 368/30 o

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 368 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången30 oktober 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 368

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången30 oktober 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Övervakningskommittén för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) |
| 2020/C 368/01 | Verksamhetsrapport från övervakningskommittén vid Olaf – 2019 | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Övervakningskommittén för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

2020/C 368/01

Verksamhetsrapport från övervakningskommittén vid Olaf – 2019

1

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Övervakningskommittén för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

| 30.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 368/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 368/1

---

VERKSAMHETSRAPPORT FRÅN ÖVERVAKNINGSKOMMITTÉN VID OLAF – 2019

(2020/C 368/01)

Ledamöterna i övervakningskommittén vid Olaf

Jan MULDER

Ordförande för Olafs övervakningskommitté

Ledamot av kommittén sedan den 23 januari 2017, ordförande sedan den 1 mars 2017

Tidigare ledamot av Europaparlamentet, Nederländerna.

Maria Helena FAZENDA

Ledamot av kommittén sedan den 23 januari 2017

Generalsekreterare för Internal Security System, Portugal.

Allmän åklagare.

Petr KLEMENT

Ledamot av kommittén sedan den 23 januari 2017

Åklagare vid den allmänna åklagarmyndigheten, Tjeckien.

Allmän åklagare.

Grażyna STRONIKOWSKA

Ledamot av kommittén sedan den 13 juli 2016

Nationella åklagarämbetet i Warszawa, Polen.

Allmän åklagare.

Rafael MUÑOZ LÓPEZ-CARMONA

Ledamot av kommittén sedan den 1 december 2017

Chef för statsrevisorns stödenhet vid den särskilda åklagarenheten mot korruption och organiserad brottslighet i Spanien.

Revisor, advokat och ekonom.

FÖRORD

Året 2019 inleddes med ett sekretariat med många lediga tjänster. I slutet av året hade situationen förändrats. Sekretariatet fick en ny ordförande under hösten, och alla andra lediga tjänster tillsattes med ny personal. Nya vindar blåste.

Det faktum att det utsågs en ny generaldirektör för Olaf 2018 innebar att man på allvar kunde försöka få till stånd en klar och gemensam syn på övervakningskommitténs funktion.

Diskussioner inleddes på allvar, men kantades ibland av svårigheter. Dock rådde en konstruktiv atmosfär. Vissa frågor är fortfarande olösta, men kommittén hoppas att de kommer att vara lösta till nästa årsrapport och att nya praktiska överenskommelser kommer att finnas i överensstämmelse med den rättsliga ram inom vilken Olaf och övervakningskommittén verkar.

Diskussionerna med Olaf var inriktade på vilken slags tillgång övervakningskommittén bör ha till Olaf-utredningar som pågått längre än tolv månader, så att övervakningskommittén kan utföra sina tillsyns- och övervakningsuppgifter på ett effektivt sätt. Som ram och utgångspunkt för diskussionerna användes det gemensamma yttrande som kommissionens, rådets och parlamentets juridiska avdelningar avgett i frågan. Såsom anges i det gemensamma yttrandet är det övervakningskommittén som avgör vilken information som krävs för att den ska kunna fullgöra det uppdrag som den har tilldelats av de tre institutionerna.

Olafs generaldirektör var en välkommen deltagare i nästan alla övervakningskommitténs månatliga sammanträden.

En viktig diskussionsfråga under dessa sammanträden var den pågående översynen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (1) och inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten (EPPO).

Såsom anges ovan kvarstår fortfarande frågan om hur Olafs rapporteringsskyldigheter ska se ut vid utredningar som pågått längre än tolv månader. Dock har vissa framsteg gjorts med att sammanjämka de olika åsikterna och nå fram till en ömsesidigt godtagbar lösning. En genomförbar överenskommelse nåddes när det gäller rapporteringen av förfarandegarantier och måste nu framtidssäkras. I slutet av 2019 fullbordade övervakningskommittén även en särskild rapport om ärenden som läggs ned av Olaf (”Olaf Dismissed Cases”), vilken offentliggjordes i början av 2020.

I de svåra tider som nu råder pågår förhandlingar om en ny flerårig budget för EU, där ökade medel görs tillgängliga för olika ändamål. Av detta skäl är det ännu viktigare att Olaf och dess övervakningskommitté bibehåller sin vaksamhet.

Mot bakgrund av det kommande antagandet av en ny Olaf-förordning och inrättandet av EPPO fortsätter övervakningskommittén, bistådd av sekretariatet, att fokusera på att uppnå sitt främsta mål, nämligen att förstärka Olafs oberoende.

Jan MULDER

Ordförande för övervakningskommittén vid Olaf

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Förord | 2 |
| --- | --- |

| Innehållsförteckning | 3 |
| --- | --- |

| Om oss | 4 |
| --- | --- |

| i) | Övervakningskommittén vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) |
| --- | --- |

i)

Övervakningskommittén vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

Övervakningskommittén vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

| ii) | Sekretariatet |
| --- | --- |

ii)

Sekretariatet

Sekretariatet

| Uppdragsbeskrivning | 4 |
| --- | --- |

| Övervakningskommitténs tillsynsverksamhet: | 5 |
| --- | --- |

| i) | Tillsyn över Olafs budget och resurser |
| --- | --- |

i)

Tillsyn över Olafs budget och resurser

Tillsyn över Olafs budget och resurser

| ii) | Övervakning av ärenden |
| --- | --- |

ii)

Övervakning av ärenden

Övervakning av ärenden

| iii) | Övervakning av längden på Olafs utredningar |
| --- | --- |

iii)

Övervakning av längden på Olafs utredningar

Övervakning av längden på Olafs utredningar

| Övervaka utvecklingen i fråga om tillämpningen av förfarandegarantier | 14 |
| --- | --- |

| Ärenden som skickas till nationella rättsliga myndigheter | 17 |
| --- | --- |

| Fall där Olafs rekommendationer inte följts upp av berörda myndigheter | 17 |
| --- | --- |

| Bedömning av Olafs utredningsprioriteringar och utredningsriktlinjer | 20 |
| --- | --- |

| Förbindelser med Olaf, EU-institutionerna, Olafs samarbetspartner och berörda parter | 21 |
| --- | --- |

| Översyn av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 | 22 |
| --- | --- |

| Övervakningskommitténs styrning | 23 |
| --- | --- |

Om oss

Om oss

i)   Övervakningskommittén vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

Övervakningskommittén vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

| 1. | Övervakningskommittén vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) är ett oberoende organ som utses av Europaparlamentet, rådet och kommissionen i samförstånd (2). |
| --- | --- |

1.

Övervakningskommittén vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) är ett oberoende organ som utses av Europaparlamentet, rådet och kommissionen i samförstånd (2

| 2. | Övervakningskommittén (nedan kallad övervakningskommittén eller kommittén) övervakar genomförandet av Olafs utredningsarbete för att förstärka byråns oberoende vid ett korrekt utövande av de befogenheter som den tilldelats genom förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (nedan kallad Olaf-förordningen). Kommittén övervakar särskilt att förfarandegarantierna för personer som är föremål för utredningar iakttas. |
| --- | --- |

2.

Övervakningskommittén (nedan kallad övervakningskommittén

kommittén

Olaf

förordningen

| 3. | Kommittén består av fem utomstående oberoende personer som utses för en period på fem år (nedan kallade ledamöterna) (3). Ledamöterna utför sina uppgifter på ett helt oberoende sätt och får varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller från någon institution, något organ eller någon byrå inom EU. Kommittén har därför anordnat övervakningsverksamheten på ett sådant sätt att detta oberoende garanteras, särskilt när det gäller ledamöternas ställning, kommitténs budget och sekretariatet. |
| --- | --- |

3.

Kommittén består av fem utomstående oberoende personer som utses för en period på fem år (nedan kallade ledamöterna

3

| 4. | I kommitténs interna arbetsordning (4) fastställs bestämmelser om kommitténs sammansättning och arbetssätt (det förfarande enligt vilket kommittén utövar sin övervakningsfunktion i den mening som avses i Olaf-förordningen) och vidare fastställs de nödvändiga materiella villkoren för kommitténs arbete. Kommittén bedriver sin övervakningsverksamhet utan att ingripa i Olafs pågående utredningar. |
| --- | --- |

4.

I kommitténs interna arbetsordning (4

| 5. | Kommittén rapporterar till utnämningsinstitutionerna och informerar allmänheten, det civila samhället och berörda nationella myndigheter om sin uppgift och verksamhet. |
| --- | --- |

5.

Kommittén rapporterar till utnämningsinstitutionerna och informerar allmänheten, det civila samhället och berörda nationella myndigheter om sin uppgift och verksamhet.

ii)   Sekretariatet

Sekretariatet

| 6. | I sitt arbete bistås kommittén av ett sekretariat, som arbetar på stadigvarande basis. Enligt Olaf-förordningen är sekretariatet direkt underställt kommittén och oberoende i förhållande till kommissionen. Det spelar en viktig roll när det gäller att underlätta och bidra till genomförandet av alla de uppgifter som kommittén utför. |
| --- | --- |

6.

I sitt arbete bistås kommittén av ett sekretariat, som arbetar på stadigvarande basis. Enligt Olaf-förordningen är sekretariatet direkt underställt kommittén och oberoende i förhållande till kommissionen. Det spelar en viktig roll när det gäller att underlätta och bidra till genomförandet av alla de uppgifter som kommittén utför.

| 7. | Sekretariatet består av EU-personal samt juridiska och operativa experter. Under ordförandens ledning och förvaltning övervakar sekretariatet dagligen Olafs verksamhet och presenterar resultaten av sin övervaknings- och tillsynsverksamhet för kommitténs ledamöter för behandling och godkännande. Sekretariatet hjälper kommitténs ledamöter att fullgöra sina uppgifter på ett effektivt sätt, i syfte att förstärka Olafs oberoende. |
| --- | --- |

7.

Sekretariatet består av EU-personal samt juridiska och operativa experter. Under ordförandens ledning och förvaltning övervakar sekretariatet dagligen Olafs verksamhet och presenterar resultaten av sin övervaknings- och tillsynsverksamhet för kommitténs ledamöter för behandling och godkännande. Sekretariatet hjälper kommitténs ledamöter att fullgöra sina uppgifter på ett effektivt sätt, i syfte att förstärka Olafs oberoende.

Uppdragsbeskrivning

Uppdragsbeskrivning

| Artikel 15.1 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:



  Övervakningskommittén ska regelbundet övervaka hur Olaf genomför sitt utredningsarbete, i syfte att förstärka Olafs oberoende vid ett korrekt utövande av de befogenheter Olaf tilldelas genom denna förordning.


  Övervakningskommittén ska i synnerhet övervaka utvecklingen i samband med tillämpningen av förfarandegarantierna och utredningarnas längd med utgångspunkt i information som tillhandahållits av generaldirektören i enlighet med artikel 7.8. |
| --- |

Artikel 15.1 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Artikel 15.1 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Övervakningskommittén ska regelbundet övervaka hur Olaf genomför sitt utredningsarbete, i syfte att förstärka Olafs oberoende vid ett korrekt utövande av de befogenheter Olaf tilldelas genom denna förordning.

Övervakningskommittén ska regelbundet övervaka hur Olaf genomför sitt utredningsarbete, i syfte att förstärka Olafs oberoende vid ett korrekt utövande av de befogenheter Olaf tilldelas genom denna förordning.

Övervakningskommittén ska i synnerhet övervaka utvecklingen i samband med tillämpningen av förfarandegarantierna och utredningarnas längd med utgångspunkt i information som tillhandahållits av generaldirektören i enlighet med artikel 7.8.

Övervakningskommittén ska i synnerhet övervaka utvecklingen i samband med tillämpningen av förfarandegarantierna och utredningarnas längd med utgångspunkt i information som tillhandahållits av generaldirektören i enlighet med artikel 7.8.

| 8. | Kommittén inrättades för att förstärka och garantera Olafs oberoende genom att regelbundet övervaka dess utredningsarbete och för att bistå generaldirektören i hans/hennes tjänsteutövning. Kommittén kommer att göra sitt yttersta för att fullgöra detta uppdrag. Kommittén tolkar dessutom uppdraget att bistå Olafs generaldirektör som att det ska ske på det sätt som bäst bidrar till att göra byrån mer effektiv som ett noggrant och opartiskt EU-utredningsorgan som står helt fritt från otillbörlig yttre påverkan och inblandning. År 2019 fyllde också Olaf 20 år, vilket är en möjlighet att reflektera över hur byrån har lyckats med sin uppgift och hur den tänker gå vidare. Detta gäller särskilt inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten (EPPO) för att bekämpa bedrägerier, korruption och annan kriminell verksamhet som påverkar EU-budgeten. Kommittén är redo att stödja Olaf i dess strävan att förbättra sin verksamhet och att spela en central roll i det nya europeiska området med rättvisa. Olafs bistånd till, stöd för och samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten kommer att ha avgörande betydelse för att skydda EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

8.

Kommittén inrättades för att förstärka och garantera Olafs oberoende genom att regelbundet övervaka dess utredningsarbete och för att bistå generaldirektören i hans/hennes tjänsteutövning. Kommittén kommer att göra sitt yttersta för att fullgöra detta uppdrag. Kommittén tolkar dessutom uppdraget att bistå Olafs generaldirektör som att det ska ske på det sätt som bäst bidrar till att göra byrån mer effektiv som ett noggrant och opartiskt EU-utredningsorgan som står helt fritt från otillbörlig yttre påverkan och inblandning. År 2019 fyllde också Olaf 20 år, vilket är en möjlighet att reflektera över hur byrån har lyckats med sin uppgift och hur den tänker gå vidare. Detta gäller särskilt inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten (EPPO) för att bekämpa bedrägerier, korruption och annan kriminell verksamhet som påverkar EU-budgeten. Kommittén är redo att stödja Olaf i dess strävan att förbättra sin verksamhet och att spela en central roll i det nya europeiska området med rättvisa. Olafs bistånd till, stöd för och samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten kommer att ha avgörande betydelse för att skydda EU:s ekonomiska intressen.

| 9. | Kommittén lägger fram yttranden och rapporter för Olafs generaldirektör och institutionerna om Olafs pågående utredningar utan att lägga sig i dessa. Det bästa sättet att garantera Olafs oberoende är att regelbundet övervaka dess utredningar, och under hela rapporteringsperioden har kommittén arbetat mycket med att skapa goda arbetsförbindelser med Olafs generaldirektör för att förbättra kvaliteten på den information som Olaf regelbundet skickar till kommittén. Det handlar särskilt om rapporter om utredningar som pågått i över tolv månader, enskilda klagomål mot Olafs utredningar och rekommendationer från Olaf som inte har följts upp av berörda myndigheter. Kommittén deltar även aktivt i de årliga interinstitutionella överläggningarna om Olafs verksamhet och upprätthåller konsekvent sin ståndpunkt att Olafs utredningsprioriteringar bör vara i linje med EU:s största utgiftsområden. |
| --- | --- |

9.

Kommittén lägger fram yttranden och rapporter för Olafs generaldirektör och institutionerna om Olafs pågående utredningar utan att lägga sig i dessa. Det bästa sättet att garantera Olafs oberoende är att regelbundet övervaka dess utredningar, och under hela rapporteringsperioden har kommittén arbetat mycket med att skapa goda arbetsförbindelser med Olafs generaldirektör för att förbättra kvaliteten på den information som Olaf regelbundet skickar till kommittén. Det handlar särskilt om rapporter om utredningar som pågått i över tolv månader, enskilda klagomål mot Olafs utredningar och rekommendationer från Olaf som inte har följts upp av berörda myndigheter. Kommittén deltar även aktivt i de årliga interinstitutionella överläggningarna om Olafs verksamhet och upprätthåller konsekvent sin ståndpunkt att Olafs utredningsprioriteringar bör vara i linje med EU:s största utgiftsområden.

| 10. | Övervakningskommittén är ansvarig inför de institutioner som utser dess ledamöter, och kommitténs senaste årliga verksamhetsrapport diskuterades med kommissionsledamoten med ansvar för budget och personal, kommissionens generalsekretariat, Europaparlamentets budgetkontrollutskott (CONT) och rådets arbetsgrupp för bedrägeribekämpning under det finländska ordförandeskapet. |
| --- | --- |

10.

Övervakningskommittén är ansvarig inför de institutioner som utser dess ledamöter, och kommitténs senaste årliga verksamhetsrapport diskuterades med kommissionsledamoten med ansvar för budget och personal, kommissionens generalsekretariat, Europaparlamentets budgetkontrollutskott (CONT) och rådets arbetsgrupp för bedrägeribekämpning under det finländska ordförandeskapet.

| 11. | Kommittén välkomnar även den positiva återkopplingen från Europaparlamentets budgetkontrollutskott under 2019 på sin rapport om den föreslagna översynen av Olaf-förordningen. Kommittén kommer att fortsätta att nära följa de pågående interinstitutionella diskussionerna och förhandlingarna mellan parlamentet, rådet och kommissionen (”trepartsdialogen”). |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar även den positiva återkopplingen från Europaparlamentets budgetkontrollutskott under 2019 på sin rapport om den föreslagna översynen av Olaf-förordningen. Kommittén kommer att fortsätta att nära följa de pågående interinstitutionella diskussionerna och förhandlingarna mellan parlamentet, rådet och kommissionen (”trepartsdialogen”).

| 12. | Kommittén höll tio plenarsammanträden (5) och fortsatte sin praxis att bjuda in Olafs generaldirektör med personal till sina sammanträden för att diskutera och få information om frågor som är relevanta för kommitténs och Olafs arbete. Kommittén såg fram emot att samarbeta konstruktivt med Olaf och hjälpa byrån att förbättra sina resultat och sin effektivitet. Under rapporteringsperioden utsågs ledamöter av kommittén till föredragande som skulle arbeta med och följa upp särskilda områden i kommitténs arbetsplan. De hade ett nära samarbete med sekretariatet för att ta fram utkast till yttranden och rapporter som ska antas av kommittén. |
| --- | --- |

12.

Kommittén höll tio plenarsammanträden (5

Övervakningskommitténs tillsynsverksamhet

Övervakningskommitténs tillsynsverksamhet

i)   Tillsyn över Olafs budget och resurser

Tillsyn över Olafs budget och resurser

| Artikel 6.2 i kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning, ändrat genom beslut 2013/478/EU av den 27 september 2013:




  2.   Generaldirektören ska efter samråd med övervakningskommittén överlämna ett preliminärt budgetförslag till generaldirektören för budget, vilket är avsett att föras in i den bilaga som rör byrån i kommissionens avsnitt i Europeiska unionens allmänna budget.




  Artikel 15.1 tredje stycket i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:



  Övervakningskommittén ska rikta yttranden till generaldirektören, i förekommande fall med rekommendationer, om bl.a. de resurser som behövs för att fullgöra Olafs utredningsuppgifter [...].



  Skäl 37 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:



  Olaf bör vara oberoende när den genomför sina uppdrag. Som ett stöd för detta oberoende bör en övervakningskommitté, bestående av oberoende utomstående personer som är särskilt kvalificerade inom Olafs verksamhetsområde, regelbundet kontrollera hur Olaf utför sina utredningsuppgifter. Övervakningskommittén bör inte ingripa i pågående utredningar. I dess uppgifter bör även ingå att biträda generaldirektören när denne utför sina uppgifter. |
| --- |

Artikel 6.2 i kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning, ändrat genom beslut 2013/478/EU av den 27 september 2013:

Artikel 6.2 i kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning, ändrat genom beslut 2013/478/EU av den 27 september 2013:

2.   Generaldirektören ska efter samråd med övervakningskommittén överlämna ett preliminärt budgetförslag till generaldirektören för budget, vilket är avsett att föras in i den bilaga som rör byrån i kommissionens avsnitt i Europeiska unionens allmänna budget.

Artikel 15.1 tredje stycket i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Artikel 15.1 tredje stycket i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Övervakningskommittén ska rikta yttranden till generaldirektören, i förekommande fall med rekommendationer, om bl.a. de resurser som behövs för att fullgöra Olafs utredningsuppgifter [...].

Övervakningskommittén ska rikta yttranden till generaldirektören, i förekommande fall med rekommendationer, om bl.a. de resurser som behövs för att fullgöra Olafs utredningsuppgifter [...].

Skäl 37 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Skäl 37 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Olaf bör vara oberoende när den genomför sina uppdrag. Som ett stöd för detta oberoende bör en övervakningskommitté, bestående av oberoende utomstående personer som är särskilt kvalificerade inom Olafs verksamhetsområde, regelbundet kontrollera hur Olaf utför sina utredningsuppgifter. Övervakningskommittén bör inte ingripa i pågående utredningar. I dess uppgifter bör även ingå att biträda generaldirektören när denne utför sina uppgifter.

Olaf bör vara oberoende när den genomför sina uppdrag. Som ett stöd för detta oberoende bör en övervakningskommitté, bestående av oberoende utomstående personer som är särskilt kvalificerade inom Olafs verksamhetsområde, regelbundet kontrollera hur Olaf utför sina utredningsuppgifter. Övervakningskommittén bör inte ingripa i pågående utredningar. I dess uppgifter bör även ingå att biträda generaldirektören när denne utför sina uppgifter.

| 13. | Övervakningskommittén är medveten om att Olafs budgetmässiga oberoende har en direkt inverkan på dess utredningar och övriga verksamhet. Kommittén anser därför att en lämplig budget och en övergripande strategi för personalen bör vara några av generaldirektörens prioriteringar. |
| --- | --- |

13.

Övervakningskommittén är medveten om att Olafs budgetmässiga oberoende har en direkt inverkan på dess utredningar och övriga verksamhet. Kommittén anser därför att en lämplig budget och en övergripande strategi för personalen bör vara några av generaldirektörens prioriteringar.

| 14. | Kommittén har medgett att kommissionens budgetförslag, precis som under föregående år, har varit föremål för besparingsåtgärder och noterat att den årliga ökningen av budgeten har minskat i jämn takt. Jämfört med förra året ökade Olafs budget med 1,41 procent mot 3,42 procent året dessförinnan. |
| --- | --- |

14.

Kommittén har medgett att kommissionens budgetförslag, precis som under föregående år, har varit föremål för besparingsåtgärder och noterat att den årliga ökningen av budgeten har minskat i jämn takt. Jämfört med förra året ökade Olafs budget med 1,41 procent mot 3,42 procent året dessförinnan.

| 15. | Enligt kommittén bör denna minskning inte få några negativa effekter på kampen mot bedrägerier och annan olaglig verksamhet som skadar EU:s ekonomiska intressen. Dessutom får Olaf ett större ansvar genom meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet om att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen (6) samt den europeiska gröna giv som kommissionen föreslår. |
| --- | --- |

15.

Enligt kommittén bör denna minskning inte få några negativa effekter på kampen mot bedrägerier och annan olaglig verksamhet som skadar EU:s ekonomiska intressen. Dessutom får Olaf ett större ansvar genom meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet om att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen (6

| 16. | Kommittén vill återigen betona att Olaf inte bara bör undantas från de mest restriktiva besparingsåtgärder som tillämpas på andra generaldirektorat inom kommissionen, utan att byrån, vad personalresurser beträffar, i själva verket bör få incitament som möjliggör rekrytering av högt kvalificerad personal med specialkompetens inom utredningar och återvinning av tillgångar. Detta är särskilt viktigt för Olafs framtida arbetsförbindelser med EPPO. |
| --- | --- |

16.

Kommittén vill återigen betona att Olaf inte bara bör undantas från de mest restriktiva besparingsåtgärder som tillämpas på andra generaldirektorat inom kommissionen, utan att byrån, vad personalresurser beträffar, i själva verket bör få incitament som möjliggör rekrytering av högt kvalificerad personal med specialkompetens inom utredningar och återvinning av tillgångar. Detta är särskilt viktigt för Olafs framtida arbetsförbindelser med EPPO.

| 17. | Under rapporteringsperioden avgav kommittén ett yttrande om Olafs preliminära budgetförslag för 2020 och analyserade genomförandet av Olafs budget som godkänts för 2019. I en granskning av Olafs preliminära budgetförslag för 2020 lade kommittén särskilt fokus på






  — | de finansiella och operativa effekterna av genomförandet av Olafs nya ärendehanteringssystem (OCM), |
| --- | --- | --- |

17.

Under rapporteringsperioden avgav kommittén ett yttrande om Olafs preliminära budgetförslag för 2020 och analyserade genomförandet av Olafs budget som godkänts för 2019. I en granskning av Olafs preliminära budgetförslag för 2020 lade kommittén särskilt fokus på

—

de finansiella och operativa effekterna av genomförandet av Olafs nya ärendehanteringssystem (OCM),

| — | Olafs personalstrategi, |
| --- | --- |

—

Olafs personalstrategi,

| — | Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om kommissionens strategi mot bedrägerier (7), och |
| --- | --- |

—

Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om kommissionens strategi mot bedrägerier (7), och

7

| — | budgetkonsekvenserna av inrättandet av EPPO för Olaf. |
| --- | --- |

—

budgetkonsekvenserna av inrättandet av EPPO för Olaf.

| 18. | Kommittén stöder Europeiska revisionsrättens rekommendationer och kommissionens svar till revisionsrätten i fråga om att uppdatera kommissionens strategi mot bedrägerier och göra en riskbedömning och analys av EU- budgeten för perioden 2021–2027 (8). Olaf bör ges de personalresurser som krävs i detta avseende, såsom kommittén konstaterade i sitt yttrande om Olafs budgetförslag för 2020. |
| --- | --- |

18.

Kommittén stöder Europeiska revisionsrättens rekommendationer och kommissionens svar till revisionsrätten i fråga om att uppdatera kommissionens strategi mot bedrägerier och göra en riskbedömning och analys av EU- budgeten för perioden 2021–2027 (8

| 19. | Kommissionen uppmanade under 2019 Olaf att, utöver dessa uppgifter, tillhandahålla input och konkreta data för att stödja genomförandet av rättsstatsprincipen i EU-medlemsstaterna och att stärka övervakningen av sina egna rekommendationer till nationella rättsliga myndigheter. Dessa rekommendationer till medlemsstater samt till EU:s institutioner, organ och byråer är främst av ekonomisk karaktär och syftar till att återvinna belopp som felaktigt betalats ut till stödmottagare inom EU:s program och åtgärder och således skydda EU-budgeten och bevara allmänhetens förtroende för EU. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen uppmanade under 2019 Olaf att, utöver dessa uppgifter, tillhandahålla input och konkreta data för att stödja genomförandet av rättsstatsprincipen i EU-medlemsstaterna och att stärka övervakningen av sina egna rekommendationer till nationella rättsliga myndigheter. Dessa rekommendationer till medlemsstater samt till EU:s institutioner, organ och byråer är främst av ekonomisk karaktär och syftar till att återvinna belopp som felaktigt betalats ut till stödmottagare inom EU:s program och åtgärder och således skydda EU-budgeten och bevara allmänhetens förtroende för EU.

| 20. | I sina regelbundna överläggningar med generaldirektören under de månatliga plenarsammanträdena upprepade kommittén dessutom sin oro och sina starka tvivel kring Olafs pågående införande av ett nytt ärendehanteringssystem (OCM) och dess konsekvenser för budgeten. Övervakningskommittén har särskilt fått uppfattningen att det saknas nödvändig insyn och tillräcklig tillsyn i hanteringen av OCM-projektet, eftersom många stora dröjsmål redan har uppstått i utformningen och fullbordandet av OCM och budgeten har överskridits kraftigt vid upprepade tillfällen. |
| --- | --- |

20.

I sina regelbundna överläggningar med generaldirektören under de månatliga plenarsammanträdena upprepade kommittén dessutom sin oro och sina starka tvivel kring Olafs pågående införande av ett nytt ärendehanteringssystem (OCM) och dess konsekvenser för budgeten. Övervakningskommittén har särskilt fått uppfattningen att det saknas nödvändig insyn och tillräcklig tillsyn i hanteringen av OCM-projektet, eftersom många stora dröjsmål redan har uppstått i utformningen och fullbordandet av OCM och budgeten har överskridits kraftigt vid upprepade tillfällen.

| 21. | Kommittén välkomnar i detta avseende att kommissionens tjänst för internrevision har antagit den slutliga rapporten om revisionen av Olafs it-projektledningsmetoder (juni 2019). I denna rapport identifierades en rad stora svagheter i OCM:s tidiga skede. Till exempel saknades en tydlig och hållbar projektledningsstruktur och tillräcklig kontroll från den verkställande ledningens sida, och vidare fanns en stor osäkerhet kring de framtida uppskattningarna av den budget som krävs för att genomföra OCM. Dessutom identifierades uppenbara problem med kostnaderna för att administrera OCM. |
| --- | --- |

21.

Kommittén välkomnar i detta avseende att kommissionens tjänst för internrevision har antagit den slutliga rapporten om revisionen av Olafs it-projektledningsmetoder (juni 2019). I denna rapport identifierades en rad stora svagheter i OCM:s tidiga skede. Till exempel saknades en tydlig och hållbar projektledningsstruktur och tillräcklig kontroll från den verkställande ledningens sida, och vidare fanns en stor osäkerhet kring de framtida uppskattningarna av den budget som krävs för att genomföra OCM. Dessutom identifierades uppenbara problem med kostnaderna för att administrera OCM.

| 22. | Kommittén medger att generaldirektören nu har förbundit sig att genomföra rekommendationerna från kommissionens tjänst för internrevision och säkerställa att OCM-projektet är klart i slutet av 2020. Kommittén noterar även att kommissionens tjänst för internrevision i februari 2020 konstaterade att Olaf, i slutet av december 2019, hade vidtagit alla de åtgärder som krävdes för att iaktta nämnda revision. |
| --- | --- |

22.

Kommittén medger att generaldirektören nu har förbundit sig att genomföra rekommendationerna från kommissionens tjänst för internrevision och säkerställa att OCM-projektet är klart i slutet av 2020. Kommittén noterar även att kommissionens tjänst för internrevision i februari 2020 konstaterade att Olaf, i slutet av december 2019, hade vidtagit alla de åtgärder som krävdes för att iaktta nämnda revision.

ii)   Övervakning av ärenden

Övervakning av ärenden

| Artikel 15.1 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:



  Övervakningskommittén ska regelbundet övervaka hur Olaf genomför sitt utredningsarbete [...].



  Artikel 4 i kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning, ändrat genom beslut 2013/478/EU av den 27 september 2013:



  [...] Denna kommitté skall regelbundet kontrollera genomförandet av byråns utredningar.



  Gemensamt yttrande från Europaparlamentets, rådets och kommissionens juridiska avdelningar av den 5 september 2016:



  I det gemensamma yttrandet betonas att förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ger övervakningskommittén befogenhet att ta emot information från Olafs generaldirektör







  — | om ärenden där information har överlämnats till nationella rättsliga myndigheter, även om Olaf inte har gjort någon utredning, |
| --- | --- |

Artikel 15.1 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Artikel 15.1 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Övervakningskommittén ska regelbundet övervaka hur Olaf genomför sitt utredningsarbete [...].

Övervakningskommittén ska regelbundet övervaka hur Olaf genomför sitt utredningsarbete [...].

Artikel 4 i kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning, ändrat genom beslut 2013/478/EU av den 27 september 2013:

Artikel 4 i kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning, ändrat genom beslut 2013/478/EU av den 27 september 2013:

[...] Denna kommitté skall regelbundet kontrollera genomförandet av byråns utredningar.

[...] Denna kommitté skall regelbundet kontrollera genomförandet av byråns utredningar.

Gemensamt yttrande från Europaparlamentets, rådets och kommissionens juridiska avdelningar av den 5 september 2016:

Gemensamt yttrande från Europaparlamentets, rådets och kommissionens juridiska avdelningar av den 5 september 2016:

I det gemensamma yttrandet betonas att förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ger övervakningskommittén befogenhet att ta emot information från Olafs generaldirektör

I det gemensamma yttrandet betonas att förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ger övervakningskommittén befogenhet att ta emot information från Olafs generaldirektör

—

om ärenden där information har överlämnats till nationella rättsliga myndigheter, även om Olaf inte har gjort någon utredning,

om ärenden där information har överlämnats till nationella rättsliga myndigheter, även om Olaf inte har gjort någon utredning,

| — | om ytterligare ärenderelaterad information i fråga om alla ärenden, däribland pågående utredningar, och inte enbart information om avslutade ärenden, |
| --- | --- |

—

om ytterligare ärenderelaterad information i fråga om alla ärenden, däribland pågående utredningar, och inte enbart information om avslutade ärenden,

om ytterligare ärenderelaterad information i fråga om alla ärenden, däribland pågående utredningar, och inte enbart information om avslutade ärenden,

| — | när det gäller rapporteringsskyldigheterna för Olafs generaldirektör innebär förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 att Olaf har en skyldighet att rapportera aktivt. Att ge en rent passiv elektronisk tillgång till Olafs databaser skulle därför inte vara tillräckligt för att uppfylla de skyldigheter för Olafs generaldirektör som fastställs i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013. |
| --- | --- |

—

när det gäller rapporteringsskyldigheterna för Olafs generaldirektör innebär förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 att Olaf har en skyldighet att rapportera aktivt. Att ge en rent passiv elektronisk tillgång till Olafs databaser skulle därför inte vara tillräckligt för att uppfylla de skyldigheter för Olafs generaldirektör som fastställs i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

när det gäller rapporteringsskyldigheterna för Olafs generaldirektör innebär förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 att Olaf har en skyldighet att rapportera aktivt. Att ge en rent passiv elektronisk tillgång till Olafs databaser skulle därför inte vara tillräckligt för att uppfylla de skyldigheter för Olafs generaldirektör som fastställs i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

| 23. | För att förstärka Olafs oberoende och bistå generaldirektören vid fullgörandet av hans uppgifter övervakar kommittén aktivt och regelbundet hur Olaf genomför utredningar. Kommittén utsåg föredragande som skulle övervaka vissa känsliga interna utredningar och andra ärenden där Olafs generaldirektör beslutat att ingen utredning ska inledas (”nedlagda ärenden”), efter att ha bedömt inkommande information. |
| --- | --- |

23.

För att förstärka Olafs oberoende och bistå generaldirektören vid fullgörandet av hans uppgifter övervakar kommittén aktivt och regelbundet hur Olaf genomför utredningar. Kommittén utsåg föredragande som skulle övervaka vissa känsliga interna utredningar och andra ärenden där Olafs generaldirektör beslutat att ingen utredning ska inledas (”nedlagda ärenden”), efter att ha bedömt inkommande information.

| 24. | I november 2018 beviljade Olaf kommitténs föredragande och sekretariatets personal fullständig tillgång till 64 ärendehandlingar från Olaf. De omfattade 60 ärenden där Olafs generaldirektör beslutat att inte inleda en utredning (”nedlagda ärenden”) och fyra interna utredningar som utförts och avslutats av Olaf. Under 2019 fick övervakningskommittén tillgång till en rad andra dokument som rörde ett av de fyra nedlagda interna ärendena. |
| --- | --- |

24.

I november 2018 beviljade Olaf kommitténs föredragande och sekretariatets personal fullständig tillgång till 64 ärendehandlingar från Olaf. De omfattade 60 ärenden där Olafs generaldirektör beslutat att inte inleda en utredning (”nedlagda ärenden”) och fyra interna utredningar som utförts och avslutats av Olaf. Under 2019 fick övervakningskommittén tillgång till en rad andra dokument som rörde ett av de fyra nedlagda interna ärendena.

| 25. | Kommittén sammanträdde och diskuterade med Olafs personal under rapporteringsperioden för att få bättre kunskap om hur vissa av utredningarna hade genomförts. |
| --- | --- |

25.

Kommittén sammanträdde och diskuterade med Olafs personal under rapporteringsperioden för att få bättre kunskap om hur vissa av utredningarna hade genomförts.

| 26. | Mellan januari och mars 2019 höll kommitténs föredragande månatliga möten med Olafs personalförvaltning, däribland direktörerna för direktorat A (”Investigations I”) och direktorat C (”Investigation Support”) samt enhetscheferna för enhet 0.1 (”Investigation, Selection and Review”), enhet A.1 (EU Staff), enhet C.3 (”Operational Analysis & Digital Forensics”) och enhet C.4 (”Legal and advice unit”). Deltog gjorde även väljare, granskare, utredare och medlemmar av enheterna för juridisk rådgivning och uppföljning. |
| --- | --- |

26.

Mellan januari och mars 2019 höll kommitténs föredragande månatliga möten med Olafs personalförvaltning, däribland direktörerna för direktorat A (”Investigations I”) och direktorat C (”Investigation Support”) samt enhetscheferna för enhet 0.1 (”Investigation, Selection and Review”), enhet A.1 (EU Staff), enhet C.3 (”Operational Analysis & Digital Forensics”) och enhet C.4 (”Legal and advice unit”). Deltog gjorde även väljare, granskare, utredare och medlemmar av enheterna för juridisk rådgivning och uppföljning.

| 27. | Vid plenarsammanträdet i december 2019 antog kommittén sitt utkast till yttrande om ärenden som inte inletts av Olafs generaldirektör (”nedlagda ärenden”) och översände detta till Olaf för synpunkter i januari 2020. Olaf lämnade synpunkter och ytterligare information i februari 2020. Övervakningskommittén offentliggjorde yttrandet i mars 2020 (9). |
| --- | --- |

27.

Vid plenarsammanträdet i december 2019 antog kommittén sitt utkast till yttrande om ärenden som inte inletts av Olafs generaldirektör (”nedlagda ärenden”) och översände detta till Olaf för synpunkter i januari 2020. Olaf lämnade synpunkter och ytterligare information i februari 2020. Övervakningskommittén offentliggjorde yttrandet i mars 2020 (9

| 28. | Kommittén påminner om att den, i egenskap av ett oberoende organ, är särskilt skickad att utföra de övervaknings- och tillsynsuppgifter som den har tilldelats. När kommittén granskar ärenden som rapporterats av Olaf säkerställer den att dess arbete förblir inriktat på potentiella risker för det oberoende genomförandet av utredningar, iakttagandet av förfarandegarantier och grundläggande rättigheter, överensstämmelsen med de allmänna principerna och reglerna för utredningar, bedömningen av kvaliteten på ärendena och den information som finns i OCM, och efterlevnaden av reglerna i riktlinjerna om utredningsförfaranden avsedda för Olafs personal. |
| --- | --- |

28.

Kommittén påminner om att den, i egenskap av ett oberoende organ, är särskilt skickad att utföra de övervaknings- och tillsynsuppgifter som den har tilldelats. När kommittén granskar ärenden som rapporterats av Olaf säkerställer den att dess arbete förblir inriktat på potentiella risker för det oberoende genomförandet av utredningar, iakttagandet av förfarandegarantier och grundläggande rättigheter, överensstämmelsen med de allmänna principerna och reglerna för utredningar, bedömningen av kvaliteten på ärendena och den information som finns i OCM, och efterlevnaden av reglerna i riktlinjerna om utredningsförfaranden avsedda för Olafs personal.

iii)   Övervakning av längden på Olafs utredningar

Övervakning av längden på Olafs utredningar

| Artikel 15.1 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:



  Övervakningskommittén ska regelbundet övervaka hur Olaf genomför sitt utredningsarbete, i syfte att förstärka Olafs oberoende vid ett korrekt utövande av de befogenheter Olaf tilldelas genom denna förordning.



  Artikel 15.1 andra stycket i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:



  Övervakningskommittén ska i synnerhet övervaka utvecklingen i samband med tillämpningen av förfarandegarantierna och utredningarnas längd med utgångspunkt i information som tillhandahållits av generaldirektören i enlighet med artikel 7.8.



  Artikel 7.5 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:



  Utredningarna ska genomföras kontinuerligt under en tidsperiod som ska vara avpassad efter omständigheterna och ärendets komplexitet.



  Artikel 7.8 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:



  Om en utredning inte kan avslutas inom tolv månader från det att den inleddes ska generaldirektören vid utgången av den tolvmånadersperioden och därefter var sjätte månad rapportera till övervakningskommittén, och ange skälen till det och de åtgärder som planeras för att skynda på utredningen. |
| --- |

Artikel 15.1 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Artikel 15.1 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Övervakningskommittén ska regelbundet övervaka hur Olaf genomför sitt utredningsarbete, i syfte att förstärka Olafs oberoende vid ett korrekt utövande av de befogenheter Olaf tilldelas genom denna förordning.

Övervakningskommittén ska regelbundet övervaka hur Olaf genomför sitt utredningsarbete, i syfte att förstärka Olafs oberoende vid ett korrekt utövande av de befogenheter Olaf tilldelas genom denna förordning.

Artikel 15.1 andra stycket i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Artikel 15.1 andra stycket i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Övervakningskommittén ska i synnerhet övervaka utvecklingen i samband med tillämpningen av förfarandegarantierna och utredningarnas längd med utgångspunkt i information som tillhandahållits av generaldirektören i enlighet med artikel 7.8.

Övervakningskommittén ska i synnerhet övervaka utvecklingen i samband med tillämpningen av förfarandegarantierna och utredningarnas längd med utgångspunkt i information som tillhandahållits av generaldirektören i enlighet med artikel 7.8.

Artikel 7.5 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Artikel 7.5 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Utredningarna ska genomföras kontinuerligt under en tidsperiod som ska vara avpassad efter omständigheterna och ärendets komplexitet.

Utredningarna ska genomföras kontinuerligt under en tidsperiod som ska vara avpassad efter omständigheterna och ärendets komplexitet.

Artikel 7.8 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Artikel 7.8 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Om en utredning inte kan avslutas inom tolv månader från det att den inleddes ska generaldirektören vid utgången av den tolvmånadersperioden och därefter var sjätte månad rapportera till övervakningskommittén, och ange skälen till det och de åtgärder som planeras för att skynda på utredningen.

Om en utredning inte kan avslutas inom tolv månader från det att den inleddes ska generaldirektören vid utgången av den tolvmånadersperioden och därefter var sjätte månad rapportera till övervakningskommittén, och ange skälen till det och de åtgärder som planeras för att skynda på utredningen.

Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| 29. | Att övervaka längden på Olafs utredningar är en av kommitténs huvuduppgifter för att förstärka Olafs oberoende. |
| --- | --- |

29.

Att övervaka längden på Olafs utredningar är en av kommitténs huvuduppgifter för att förstärka Olafs oberoende.

| 30. | Skyldigheten att iaktta en skälig tidsfrist i handläggningen av administrativa förfaranden utgör en allmän EU-rättslig princip och en del av rätten till god förvaltning i artikel 41.1 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna (10). Det följer av rättspraxis att när förfarandets längd inte fastställs i en EU-rättslig bestämmelse ska frågan om huruvida tidsfristen är rimlig bedömas med hänsyn till samtliga omständigheter i varje enskilt ärende och i synnerhet med hänsyns till ärendets betydelse för den berörda personen, dess komplexitet och de berörda parternas uppträdande (11). |
| --- | --- |

30.

Skyldigheten att iaktta en skälig tidsfrist i handläggningen av administrativa förfaranden utgör en allmän EU-rättslig princip och en del av rätten till god förvaltning i artikel 41.1 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna (10

11

| 31. | Enligt rättspraxis och artikel 7.5 i Olaf-förordningen (12) ska förfaranden vid Olaf genomföras kontinuerligt och får inte förlängas mer än vad som är rimligt, vilket måste bedömas med hänvisning till omständigheterna och komplexiteten i respektive ärende (13). |
| --- | --- |

31.

Enligt rättspraxis och artikel 7.5 i Olaf-förordningen (12

13

| 32. | Kommittén anser att dess roll måste betonas, vilket förtydligas i EU-domstolarnas rättspraxis (14), och framhålla syftet med dess övervakningsverksamhet i samband med utredningar som pågått längre än tolv månader. |
| --- | --- |

32.

Kommittén anser att dess roll måste betonas, vilket förtydligas i EU-domstolarnas rättspraxis (14

| 33. | För det första är kommitténs strävan, genom att regelbundet övervaka längden på Olafs utredningar och skälen till otillbörliga dröjsmål, att förstärka Olafs utredningsmässiga oberoende och opartiskhet genom att kontrollera att det inte sker någon extern eller intern inblandning i en utrednings opartiska genomförande, att likabehandling garanteras och att de dröjsmål som uppstår är proportionella och motiverade sett till komplexiteten och/eller omständigheterna i det berörda ärendet. |
| --- | --- |

33.

För det första är kommitténs strävan, genom att regelbundet övervaka längden på Olafs utredningar och skälen till otillbörliga dröjsmål, att förstärka Olafs utredningsmässiga oberoende och opartiskhet genom att kontrollera att det inte sker någon extern eller intern inblandning i en utrednings opartiska genomförande, att likabehandling garanteras och att de dröjsmål som uppstår är proportionella och motiverade sett till komplexiteten och/eller omständigheterna i det berörda ärendet.

| 34. | För det andra kan en långdragen utredning som inte kan motiveras av omständigheterna och/eller komplexiteten i ett visst ärende få allvarliga, negativa effekter på i) rätten till försvar för de berörda personerna (som har rätt att få utredningar beträffande dem behandlade inom skälig tid enligt artikel 41 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna) och ii) uppföljningen av utredningen (det vill säga att det blir svårare att inhämta bevisning allt eftersom tiden går). Genom att övervaka längden på Olafs utredningar säkerställer kommittén därmed den faktiska efterlevnaden av de förfarandegarantier som ges i artikel 41 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

34.

För det andra kan en långdragen utredning som inte kan motiveras av omständigheterna och/eller komplexiteten i ett visst ärende få allvarliga, negativa effekter på i) rätten till försvar för de berörda personerna (som har rätt att få utredningar beträffande dem behandlade inom skälig tid enligt artikel 41 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna) och ii) uppföljningen av utredningen (det vill säga att det blir svårare att inhämta bevisning allt eftersom tiden går). Genom att övervaka längden på Olafs utredningar säkerställer kommittén därmed den faktiska efterlevnaden av de förfarandegarantier som ges i artikel 41 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| 35. | Syftet med kommitténs övervakning är dessutom att säkerställa att resultaten och slutsatserna av Olafs utredningar beaktas och följs upp på lämpligt sätt av EU:s institutioner, byråer, kontor och organ samt av de berörda medlemsstaterna. Den rättsliga, ekonomiska eller disciplinära uppföljningen och möjligheten till åtal och återvinning kan äventyras för gott, särskilt på grund av preskriberade ärenden (preskribering enligt tillämplig nationell lag) eller eftersom nationella rättsliga myndigheter inte kan göra en riktig utredning av händelser som inträffat för länge sedan. |
| --- | --- |

35.

Syftet med kommitténs övervakning är dessutom att säkerställa att resultaten och slutsatserna av Olafs utredningar beaktas och följs upp på lämpligt sätt av EU:s institutioner, byråer, kontor och organ samt av de berörda medlemsstaterna. Den rättsliga, ekonomiska eller disciplinära uppföljningen och möjligheten till åtal och återvinning kan äventyras för gott, särskilt på grund av preskriberade ärenden (preskribering enligt tillämplig nationell lag) eller eftersom nationella rättsliga myndigheter inte kan göra en riktig utredning av händelser som inträffat för länge sedan.

| 36. | Avslutningsvis säkerställer kommittén, genom att kontrollera utredningarnas längd, att de personalresurser och ekonomiska resurser som Olaf tilldelats har använts på ett effektivt sätt, vilket kan påverka antagandet av Olafs utredningsprioriteringar och dess allmänna budget. |
| --- | --- |

36.

Avslutningsvis säkerställer kommittén, genom att kontrollera utredningarnas längd, att de personalresurser och ekonomiska resurser som Olaf tilldelats har använts på ett effektivt sätt, vilket kan påverka antagandet av Olafs utredningsprioriteringar och dess allmänna budget.

| 37. | Det är viktigt att betona att denna särskilda roll, som kommittén fått genom artikel 7.8 i Olaf-förordningen, innebär att kommittén i varje enskilt fall måste analysera varje utredning som pågått längre än tolv månader för att säkerställa att Olafs utredningar görs på ett kontinuerligt sätt och inom en tid som står i proportion till omständigheterna och komplexiteten. För att kommittén ska kunna fullgöra denna uppgift måste den ha direkt och fri tillgång om inte till Olafs kompletta ärendehandlingar så åtminstone till de delar som är nödvändiga för att få kunskap om ärendet, identifiera den eller de berörda personerna och respektera tidsfristen för utredningsåtgärderna och Olafs beslut som rör ärendehanteringen. Kommittén har på så sätt fullständig respekt för Olafs oberoende när byrån genomför sina utredningar utan att ingripa i dessa. |
| --- | --- |

37.

Det är viktigt att betona att denna särskilda roll, som kommittén fått genom artikel 7.8 i Olaf-förordningen, innebär att kommittén i varje enskilt fall måste analysera varje utredning som pågått längre än tolv månader för att säkerställa att Olafs utredningar görs på ett kontinuerligt sätt och inom en tid som står i proportion till omständigheterna och komplexiteten. För att kommittén ska kunna fullgöra denna uppgift måste den ha direkt och fri tillgång om inte till Olafs kompletta ärendehandlingar så åtminstone till de delar som är nödvändiga för att få kunskap om ärendet, identifiera den eller de berörda personerna och respektera tidsfristen för utredningsåtgärderna och Olafs beslut som rör ärendehanteringen. Kommittén har på så sätt fullständig respekt för Olafs oberoende när byrån genomför sina utredningar utan att ingripa i dessa.

Tillgång till ärenderelaterad information

Tillgång till ärenderelaterad information

| 38. | Övervakningskommittén konstaterade i sin tidigare verksamhetsrapport att innehållet i och kvaliteten på de rapporter som Olaf lämnat in avseende ärenden som överskred tolv månader under 2019 saknade information som skulle göra det möjligt för kommittén att övervaka längden på utredningarna på ett effektivt sätt (15). I synnerhet saknade de flesta rapporterna betydelsefull eller väsentlig information i beskrivningen av ärendet som kommittén behöver för att bedöma huruvida de skäl som Olaf åberopar för att motivera utredningarnas längd är korrekta och huruvida de korrigerande åtgärder som vidtagits för att påskynda utredningarna är lämpliga. |
| --- | --- |

38.

Övervakningskommittén konstaterade i sin tidigare verksamhetsrapport att innehållet i och kvaliteten på de rapporter som Olaf lämnat in avseende ärenden som överskred tolv månader under 2019 saknade information som skulle göra det möjligt för kommittén att övervaka längden på utredningarna på ett effektivt sätt (15

| 39. | Kommittén vill påminna om att det, såsom bekräftas i det gemensamma yttrandet från de tre juridiska avdelningarna (”det gemensamma yttrandet” (16), är upp till tillsynsorganet (kommittén) att, utifrån en nödvändighetsbedömning, avgöra vilken information som det övervakade organet (Olaf) bör lämna eller som är tillräcklig för att organet ska kunna utöva sin tillsynsfunktion. Detta är det enda sättet att säkerställa kommitténs oberoende när den bedömer Olafs utredningar och därmed Olafs eget oberoende. Såsom betonas i nämnda gemensamma yttrande bör Olaf underlätta kommitténs arbete och ge sådan information som begärs, om inte informationen är uppenbart irrelevant eller om ett översändande av denna nödvändigtvis innebär inblandning i genomförandet av den pågående utredningen (17). |
| --- | --- |

39.

Kommittén vill påminna om att det, såsom bekräftas i det gemensamma yttrandet från de tre juridiska avdelningarna (”det gemensamma yttrandet” (16

17

| 40. | Den metod som Olaf tidigare tillämpade, inom ramen för den förra Olaf-förordningen (18) och fram till 2013, var att systematiskt översända den ”inledande bedömningen” (19) och personuppgifter för varje utredning som pågått längre än ”tolv månader” (20) för att kommittén skulle kunna utföra sitt övervakningsuppdrag enligt Olaf-förordningen. Olaf slutade att tillämpa denna metod 2013 på eget bevåg. I sina tidigare årliga verksamhetsrapporter (21) och yttranden (22) gav kommittén tydligt uttryck för sitt starka motstånd till den nya metoden, som kraftigt begränsade kommitténs förmåga att utföra sitt övervakningsuppdrag enligt Olaf-förordningen. |
| --- | --- |

40.

Den metod som Olaf tidigare tillämpade, inom ramen för den förra Olaf-förordningen (18

fram till 2013

systematiskt

19

varje utredning

20

på eget bevåg

21

22

| 41. | Under referensperioden inledde Olafs generaldirektör och övervakningskommittén en dialog för att försöka återgå till det system som tillämpades före 2013 för att få tillgång till ärenderelaterad information som fanns tillgänglig och registrerad i Olafs ärendehanteringssystem (OCM), vilket är en nödvändig förutsättning för att kommittén effektivt ska kunna övervaka Olafs oberoende vid genomförandet av externa och interna utredningar. Kommittén välkomnar de försök som Olafs generaldirektör gjorde under de sista månaderna 2019 för att finna en lämplig lösning på denna viktiga fråga. Kommittén beklagar samtidigt att de pågående diskussionerna har tagit så lång tid och hoppas att en fungerande och ömsesidigt godtagbar lösning kan nås snarast möjligt för att kommittén återigen ska få den meningsfulla tillgång som den hade under de första 14 verksamhetsåren. |
| --- | --- |

41.

Under referensperioden inledde Olafs generaldirektör och övervakningskommittén en dialog för att försöka återgå till det system som tillämpades före 2013 för att få tillgång till ärenderelaterad information som fanns tillgänglig och registrerad i Olafs ärendehanteringssystem (OCM), vilket är en nödvändig förutsättning för att kommittén effektivt ska kunna övervaka Olafs oberoende vid genomförandet av externa och interna utredningar. Kommittén välkomnar de försök som Olafs generaldirektör gjorde under de sista månaderna 2019 för att finna en lämplig lösning på denna viktiga fråga. Kommittén beklagar samtidigt att de pågående diskussionerna har tagit så lång tid och hoppas att en fungerande och ömsesidigt godtagbar lösning kan nås snarast möjligt för att kommittén återigen ska få den meningsfulla tillgång som den hade under de första 14 verksamhetsåren.

| 42. | I februari 2019 skickade kommittén två nya modellrapporter till Olafs generaldirektör, vilka baserades på en rapporteringsmall som Olaf själv hade föreslagit i ett tidigare skede. Den första var utformad för en utredning som pågått längre än tolv månader, medan den andra var avsedd som ett rapporteringsverktyg för utredningar som pågått i minst 18 månader och hade skapats för att undersöka effekten av eventuella korrigerande åtgärder från Olafs sida för att påskynda utredningen. |
| --- | --- |

42.

I februari 2019 skickade kommittén två nya modellrapporter till Olafs generaldirektör, vilka baserades på en rapporteringsmall som Olaf själv hade föreslagit i ett tidigare skede. Den första var utformad för en utredning som pågått längre än tolv månader, medan den andra var avsedd som ett rapporteringsverktyg för utredningar som pågått i minst 18 månader och hade skapats för att undersöka effekten av eventuella korrigerande åtgärder från Olafs sida för att påskynda utredningen.

| 43. | De två modellrapporterna innehöll sådan typ av information som kommittén skulle anse vara absolut nödvändig för att utföra sina övervakningsuppdrag enligt artiklarna 7.8 och 15.1 i Olaf-förordningen, nämligen i) en detaljerad beskrivning av det rapporterade ärendet, inbegripet en uppskattning av de ekonomiska konsekvenserna, ii) den lagstiftning som misstänks ha överträtts, iii) möjliga påföljder och hänsyn till preskriptionstider, iv) operativ verksamhet som genomförts och resultaten av sådan, v) operativ verksamhet som ska genomföras, vi) skälen till att ärendet inte har avslutats, och vii) korrigerande åtgärder som vidtagits eller planeras vidtas för att påskynda utredningen. |
| --- | --- |

43.

De två modellrapporterna innehöll sådan typ av information som kommittén skulle anse vara absolut nödvändig för att utföra sina övervakningsuppdrag enligt artiklarna 7.8 och 15.1 i Olaf-förordningen, nämligen i) en detaljerad beskrivning av det rapporterade ärendet, inbegripet en uppskattning av de ekonomiska konsekvenserna, ii) den lagstiftning som misstänks ha överträtts, iii) möjliga påföljder och hänsyn till preskriptionstider, iv) operativ verksamhet som genomförts och resultaten av sådan, v) operativ verksamhet som ska genomföras, vi) skälen till att ärendet inte har avslutats, och vii) korrigerande åtgärder som vidtagits eller planeras vidtas för att påskynda utredningen.

| 44. | I maj 2019 översände Olaf en annan föreslagen modellrapport till kommittén, som kommittén ansåg vara bristfällig eftersom den inte innehöll de viktiga minimiuppgifter som kommittén begärde. I juli 2019 föreslog Olaf en ny reviderad version av ”tolvmånadersmallen” som syftade till att undanröja kommitténs starka oro och reservationer i fråga om den typ av information som ställs till kommitténs förfogande. |
| --- | --- |

44.

I maj 2019 översände Olaf en annan föreslagen modellrapport till kommittén, som kommittén ansåg vara bristfällig eftersom den inte innehöll de viktiga minimiuppgifter som kommittén begärde. I juli 2019 föreslog Olaf en ny reviderad version av ”tolvmånadersmallen” som syftade till att undanröja kommitténs starka oro och reservationer i fråga om den typ av information som ställs till kommitténs förfogande.

| 45. | Övervakningskommittén har ingående analyserat den nya reviderade rapporteringsmall som Olaf föreslagit (23). Den nya mallen kan anses vara en förbättring jämfört med den tidigare (som Olaf använde från 2013 till mars 2019), men den tillgodoser fortfarande inte kommitténs behov i fråga om kvaliteten på och fullständigheten i de uppgifter som ges i den. Dessutom och något som är mer allvarligt är att personuppgifter tas bort från mallarna/rapporterna, vilket gör det nästintill omöjligt för kommittén att göra sin bedömning. Kommittén tog upp resultaten av sin analys och sina föreslagna alternativa lösningar med Olafs generaldirektör i november 2019. |
| --- | --- |

45.

Övervakningskommittén har ingående analyserat den nya reviderade rapporteringsmall som Olaf föreslagit (23

Kommittén tog upp resultaten av sin analys och sina föreslagna alternativa lösningar med Olafs generaldirektör i november 2019.

| 46. | Parallellt med diskussionen om kvaliteten på den information som Olaf ger till kommittén begärde Olafs generaldirektör den 18 juli 2019 ett yttrande från Europeiska datatillsynsmannen (EDPS) om huruvida han, vid fullgörandet av sina rapporteringsskyldigheter enligt artikel 7.8 i Olaf-förordningen, skulle bryta mot tillämpliga dataskyddsbestämmelser om han skulle röja namnet eller namnen på den eller de berörda personerna i en Olaf-utredning som pågått längre än ett år. |
| --- | --- |

46.

Parallellt med diskussionen om kvaliteten på den information som Olaf ger till kommittén begärde Olafs generaldirektör den 18 juli 2019 ett yttrande från Europeiska datatillsynsmannen (EDPS) om huruvida han, vid fullgörandet av sina rapporteringsskyldigheter enligt artikel 7.8 i Olaf-förordningen, skulle bryta mot tillämpliga dataskyddsbestämmelser om han skulle röja namnet eller namnen på den eller de berörda personerna i en Olaf-utredning som pågått längre än ett år.

| 47. | På begäran av EDPS (den 22 augusti 2019) höll sekretariatet två möten med EDPS (den 15 november 2019 och den 2 december 2019), där man ingående diskuterade kommitténs uppdrag och den typ av information som krävs för utförandet av övervaknings- och tillsynsuppgifterna enligt Olaf-förordningen. Kommittén lämnade skriftliga synpunkter till EDPS den 17 december 2019. Den 5 februari 2020 lämnade Olaf ytterligare information till EDPS. |
| --- | --- |

47.

På begäran av EDPS (den 22 augusti 2019) höll sekretariatet två möten med EDPS (den 15 november 2019 och den 2 december 2019), där man ingående diskuterade kommitténs uppdrag och den typ av information som krävs för utförandet av övervaknings- och tillsynsuppgifterna enligt Olaf-förordningen. Kommittén lämnade skriftliga synpunkter till EDPS den 17 december 2019. Den 5 februari 2020 lämnade Olaf ytterligare information till EDPS.

| 48. | Såsom angetts vid flera tillfällen utför kommittén inga automatiserade standardkontroller utan gör en ingående analys av varje specifik utredning, som har pågått längre än tolv månader. Identiteten på de personer som utreds och på de juridiska personer som omfattas av Olafs utredningar bör röjas i ”tolvmånadersrapporten”. Det är viktigt och nödvändigt att kommitténs ledamöter har kunskap om en utredd persons identitet från början när de ska bedöma huruvida de skäl som Olaf angett för att inte ha slutfört en specifik utredning faktiskt motiverar utredningens längd. Kommittén kan inte utföra sitt uppdrag utan sådan information. |
| --- | --- |

48.

Såsom angetts vid flera tillfällen utför kommittén inga automatiserade standardkontroller utan gör en ingående analys av varje specifik utredning, som har pågått längre än tolv månader

| 49. | Kommittén vill påminna om att dess behandling av uppgifter är ett led i en legitim myndighetsutövning som den utför direkt genom Olaf-förordningen (artiklarna 7.8 och 15.1). Lagligheten i sådan behandling erkändes för första gången i EDPS yttrande från 2007 (24). Kommittén betonar i detta avseende att den inte måste ha tillgång till personuppgifter om alla personer som nämns i en Olaf-utredning utan endast namnen på personen eller personerna i fråga. Kommitténs ståndpunkt har alltid varit, såsom den har nämnt i ovan nämnda diskussioner och korrespondens med EDPS, att dess behandling av uppgifter är adekvat och relevant och inte omfattar mer än vad som är nödvändigt, vilket innebär att den kan fullgöra det särskilda uppdrag som den har fått genom Olaf-förordningen. |
| --- | --- |

49.

Kommittén vill påminna om att dess behandling av uppgifter är ett led i en legitim myndighetsutövning som den utför direkt genom Olaf-förordningen (artiklarna 7.8 och 15.1). Lagligheten i sådan behandling erkändes för första gången i EDPS yttrande från 2007 (24

| 50. | I mars 2020 svarade EDPS på begäran från Olafs generaldirektör om ett yttrande, till följd av ikraftträdandet av EU:s nya dataskyddsbestämmelser (25). EDPS bekräftade i sitt yttrande att kommitténs behandling av personuppgifter är laglig och nödvändig (26). |
| --- | --- |

50.

I mars 2020 svarade EDPS på begäran från Olafs generaldirektör om ett yttrande, till följd av ikraftträdandet av EU:s nya dataskyddsbestämmelser (25

EDPS bekräftade

att kommitténs behandling av personuppgifter är laglig och nödvändig

26

| 51. | Kommittén uppmanade Olaf att utan onödigt dröjsmål genomföra EDPS slutsatser och ge kommittén tillgång till identiteten på (fysiska) personer som är föremål för utredningar som pågått längre än tolv månader. Kommittén är även helt överens med EDPS om att juridiska personers identitet inte utgör ”personuppgifter” enligt gällande EU-rätt och därmed också bör röjas. |
| --- | --- |

51.

Kommittén uppmanade Olaf att utan onödigt dröjsmål genomföra EDPS slutsatser och ge kommittén tillgång till identiteten på (fysiska) personer som är föremål för utredningar som pågått längre än tolv månader. Kommittén är även helt överens med EDPS om att juridiska personers identitet inte utgör ”personuppgifter” enligt gällande EU-rätt och därmed också bör röjas.

Rapporter om utredningar som pågått längre än tolv månader vilka övervakningskommittén mottog 2019

Rapporter om utredningar som pågått längre än tolv månader vilka övervakningskommittén mottog 2019

| 52. | Under 2019 mottog kommittén 587 rapporter (27) från Olaf om 375 enskilda utredningar som pågått längre än tolv månader. Av dessa enskilda ärenden pågick 34,4 procent i över tolv månader och 27,2 procent i över 18 månader. Kommittén konstaterade att 38,4 procent av samtliga ärenden som hade rapporterats i enlighet med artikel 7.8 varade i över 24 månader. Uppdelat ser resultatet ut så här: 16,5 procent av de enskilda ärendena pågick i över 24 månader, 11,2 procent i över 30 månader, 4,5 procent i över 36 månader, 4,8 procent i över 42 månader; 0,8 procent i över 48 månader och 0,5 procent i över 48 månader (figur 1). Kommittén konstaterade att under 2019 hade 144 ärenden ännu inte avslutats, vilka hade pågått i över 24 månader. I figur 2 ges en sektorsuppdelning av de utredningar som Olaf genomförde och som pågick i över 24 månader.

  Figur 1


  375 enskilda ärenden – 2019





  Figur 2


  144 enskilda ärenden som pågått längre än 24 månader – 2019 |
| --- | --- |

52.

Under 2019 mottog kommittén 587 rapporter (27

Figur 1

Figur 1

375 enskilda ärenden – 2019

375 enskilda ärenden – 2019

Image 1

Figur 2

Figur 2

144 enskilda ärenden som pågått längre än 24 månader – 2019

144 enskilda ärenden som pågått längre än 24 månader – 2019

Image 2

| 53. | Under första kvartalet 2019 lämnade Olaf information till kommittén i det äldre rapporteringsformat som användes från 2013 till april 2019. Kommittén har alltid påpekat att dessa rapporter har saknat meningsfullt innehåll och varit ofullständiga. |
| --- | --- |

53.

Under första kvartalet 2019 lämnade Olaf information till kommittén i det äldre rapporteringsformat som användes från 2013 till april 2019. Kommittén har alltid påpekat att dessa rapporter har saknat meningsfullt innehåll och varit ofullständiga.

| 54. | Under andra kvartalet 2019 baserades de rapporter som gavs till kommittén på den rapporteringsmall som Olaf föreslog i maj 2019, medan de som avsåg perioden mellan juli och december 2019 baserades på den mall som Olaf föreslog i juli 2019 (totalt 263 rapporter). |
| --- | --- |

54.

Under andra kvartalet 2019 baserades de rapporter som gavs till kommittén på den rapporteringsmall som Olaf föreslog i maj 2019, medan de som avsåg perioden mellan juli och december 2019 baserades på den mall som Olaf föreslog i juli 2019 (totalt 263 rapporter).

Kommitténs analys av 263 rapporter om utredningar som pågått längre än tolv månader

Kommitténs analys av 263 rapporter om utredningar som pågått längre än tolv månader

| 55. | Vid granskningen av de 263 rapporter om utredningar som pågått längre än tolv månader och som avsåg perioden mellan april och augusti 2019 bedömde kommittén även i vilken mån Olafs nyligen föreslagna rapporteringsmallar ger tillräcklig och meningsfull information för att kommittén ska kunna övervaka utvecklingen när det gäller tillämpningen av förfarandegarantier och utredningarnas längd, i enlighet med artikel 7.8 i Olaf-förordningen. |
| --- | --- |

55.

Vid granskningen av de 263 rapporter om utredningar som pågått längre än tolv månader och som avsåg perioden mellan april och augusti 2019 bedömde kommittén även i vilken mån Olafs nyligen föreslagna rapporteringsmallar ger tillräcklig och meningsfull information för att kommittén ska kunna övervaka utvecklingen när det gäller tillämpningen av förfarandegarantier och utredningarnas längd, i enlighet med artikel 7.8 i Olaf-förordningen.

| 56. | Kommittén inriktade sin analys på om huruvida Olafs rapport innehöll följande delar som är väsentliga för kommitténs övervakningsuppgifter:






  — | En detaljerad beskrivning av ärendet. |
| --- | --- | --- |

56.

Kommittén inriktade sin analys på om huruvida Olafs rapport innehöll följande delar som är väsentliga för kommitténs övervakningsuppgifter:

—

En detaljerad beskrivning av ärendet.

| — | De uppskattade ekonomiska konsekvenserna. |
| --- | --- |

—

De uppskattade ekonomiska konsekvenserna.

| — | Den lagstiftning som misstänks ha överträtts. |
| --- | --- |

—

Den lagstiftning som misstänks ha överträtts.

| — | Möjliga påföljder och hänsyn till preskriptionstider. |
| --- | --- |

—

Möjliga påföljder och hänsyn till preskriptionstider.

| — | Vidtagna operativa åtgärder och resultaten av dessa. |
| --- | --- |

—

Vidtagna operativa åtgärder och resultaten av dessa.

| — | Operativa åtgärder som återstår att vidta. |
| --- | --- |

—

Operativa åtgärder som återstår att vidta.

| — | Skälen till att ärendet inte har avslutats, inklusive resursfördelning, mängden operativt arbete, samarbetsproblem och andra frågor. |
| --- | --- |

—

Skälen till att ärendet inte har avslutats, inklusive resursfördelning, mängden operativt arbete, samarbetsproblem och andra frågor.

| 57. | Kommittén stod fast vid sin tidigare uppfattning att kvaliteten på den information som Olaf ger i de nya rapporteringsmallarna fortfarande inte gör det möjligt för kommittén att övervaka utredningarnas längd i enlighet med artikel 7.8 i Olaf-förordningen och således utöva sin övervakningsfunktion på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

57.

Kommittén stod fast vid sin tidigare uppfattning att kvaliteten på den information som Olaf ger i de nya rapporteringsmallarna fortfarande inte gör det möjligt för kommittén att övervaka utredningarnas längd i enlighet med artikel 7.8 i Olaf-förordningen och således utöva sin övervakningsfunktion på ett effektivt sätt.

| 58. | Rapporterna i samtliga analyserade ärenden saknade särskilt tillräcklig information om relevant faktabakgrund och/eller kontextuell bakgrund så att kommittén kan få kännedom om åtminstone de viktigaste omständigheterna i ärendet. I ärenden där utredningens omfattning utökats anges inga skäl till detta i rapporterna. Än viktigare är att den eller de juridiska och/eller fysiska personer som är föremål för utredningen inte identifieras i någon av rapporterna. |
| --- | --- |

58.

Rapporterna i samtliga analyserade ärenden saknade särskilt tillräcklig information om relevant faktabakgrund och/eller kontextuell bakgrund så att kommittén kan få kännedom om åtminstone de viktigaste omständigheterna i ärendet. I ärenden där utredningens omfattning utökats anges inga skäl till detta i rapporterna. Än viktigare är att den eller de juridiska och/eller fysiska personer som är föremål för utredningen inte identifieras i någon av rapporterna.

| 59. | Inte heller ges systematisk information i rapporterna om de ”uppskattade ekonomiska konsekvenserna” och de ”möjliga påföljderna”. Dessutom innehåller rapporterna enbart i en handfull fall information om den ”lagstiftning som misstänks ha överträtts”, vilket är en viktig faktor för arbetet. |
| --- | --- |

59.

Inte heller ges systematisk information i rapporterna om de ”uppskattade ekonomiska konsekvenserna” och de ”möjliga påföljderna”. Dessutom innehåller rapporterna enbart i en handfull fall information om den ”lagstiftning som misstänks ha överträtts”, vilket är en viktig faktor för arbetet.

| 60. | I de flesta rapporter ges ingen förklaring till det utförda utredningsarbetets tidsplan/kronologi, och datum anges bara i några enstaka fall. Det ges heller ingen meningsfull information om resultaten av de steg som tagits i utredningen och systematisk information saknas om det allmänna eller specifika syftet med varje verksamhet. Avslutningsvis kan läsaren endast i få undantagsfall identifiera den verksamhet som har bedrivits de senaste sex månaderna. |
| --- | --- |

60.

I de flesta rapporter ges ingen förklaring till det utförda utredningsarbetets tidsplan/kronologi, och datum anges bara i några enstaka fall. Det ges heller ingen meningsfull information om resultaten av de steg som tagits i utredningen och systematisk information saknas om det allmänna eller specifika syftet med varje verksamhet. Avslutningsvis kan läsaren endast i få undantagsfall identifiera den verksamhet som har bedrivits de senaste sex månaderna.

| 61. | Otillräckliga eller till och med inga förklaringar ges till att utredningarna ännu inte har slutförts (28). I vissa fall saknas tydliga eller tillräckliga förklaringar till det problem som skulle motivera dröjsmålet i fråga. |
| --- | --- |

61.

Otillräckliga eller till och med inga förklaringar ges till att utredningarna ännu inte har slutförts (28

| 62. | I rapporterna om ärenden som pågått längre än 18 månader går man inte in på hur tidigare nämnda korrigerande åtgärder har genomförts (sådan information gavs endast i undantagsfall), vilket därmed gör det omöjligt att bedöma vilka framsteg som eventuellt gjorts sedan dess. |
| --- | --- |

62.

I rapporterna om ärenden som pågått längre än 18 månader går man inte in på hur tidigare nämnda korrigerande åtgärder har genomförts (sådan information gavs endast i undantagsfall), vilket därmed gör det omöjligt att bedöma vilka framsteg som eventuellt gjorts sedan dess.

| 63. | Mot bakgrund av dessa slutsatser och för att undvika ett ineffektivt utnyttjande av Olafs personalresurser föreslog kommittén en fungerande och effektiv lösning med systematisk och automatisk tillgång till särskilda Olaf-handlingar som redan finns i Olafs ärendehanteringssystem, OCM. Kommittén anser att detta avsevärt kommer att minska, om inte undanröja, merarbetet för Olafs utredare som måste skriva ytterligare rapporter till kommittén med exakt samma information som redan finns i andra ärenderelaterade rapporter som finns lagrade i OCM. Detta slags direkta tillgång till specifik och befintlig information bör göra det möjligt för kommittén att få begriplig och meningsfull information om utredningar som pågått längre än tolv månader och således fullgöra sitt uppdrag enligt artikel 7.8 i Olaf-förordningen. Med detta sagt betonar kommittén för fullständighetens skull att direkt elektronisk tillgång till ärenderelaterad information som lagras i OCM inte innebär ett avskaffande av den skyldighet som Olafs generaldirektör har enligt ovannämnda bestämmelse i Olaf-förordningen, nämligen att fortsätta rapportera till kommittén om varför utredningarna inte har slutförts inom tolv månader efter inledandet och om de korrigerande åtgärder som planeras för att påskynda utredningarna. |
| --- | --- |

63.

Mot bakgrund av dessa slutsatser och för att undvika ett ineffektivt utnyttjande av Olafs personalresurser föreslog kommittén en fungerande och effektiv lösning med systematisk och automatisk tillgång till särskilda Olaf-handlingar som redan finns i Olafs ärendehanteringssystem, OCM

| 64. | Kommittén tror att man kommer att finna en slutlig lösning under 2020, till följd av EDPS nyligen avgivna yttrande om en översyn av det tidigare yttrandet från 2007. |
| --- | --- |

64.

Kommittén tror att man kommer att finna en slutlig lösning under 2020, till följd av EDPS nyligen avgivna yttrande om en översyn av det tidigare yttrandet från 2007.

Övervaka utvecklingen i fråga om tillämpningen av förfarandegarantier

Övervaka utvecklingen i fråga om tillämpningen av förfarandegarantier

| Artikel 15.1 andra stycket i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:



  Övervakningskommittén ska i synnerhet övervaka utvecklingen i samband med tillämpningen av förfarandegarantierna [...].



  Artikel 17.7 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:



  Generaldirektören ska införa en intern rådgivnings- och kontrollmekanism, inbegripet en lagenlighetskontroll, som bland annat rör respekten för förfarandegarantierna och de grundläggande rättigheterna för de berörda personerna [...].



  Artikel 9 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013: Rättssäkerhetsgarantier (återges inte här på grund av dess längd) |
| --- |

Artikel 15.1 andra stycket i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Artikel 15.1 andra stycket i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Övervakningskommittén ska i synnerhet övervaka utvecklingen i samband med tillämpningen av förfarandegarantierna [...].

Övervakningskommittén ska i synnerhet övervaka utvecklingen i samband med tillämpningen av förfarandegarantierna [...].

Artikel 17.7 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Artikel 17.7 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Generaldirektören ska införa en intern rådgivnings- och kontrollmekanism, inbegripet en lagenlighetskontroll, som bland annat rör respekten för förfarandegarantierna och de grundläggande rättigheterna för de berörda personerna [...].

Generaldirektören ska införa en intern rådgivnings- och kontrollmekanism, inbegripet en lagenlighetskontroll, som bland annat rör respekten för förfarandegarantierna och de grundläggande rättigheterna för de berörda personerna [...].

Artikel 9 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013: Rättssäkerhetsgarantier (återges inte här på grund av dess längd)

Artikel 9 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013: Rättssäkerhetsgarantier (återges inte här på grund av dess längd)

Enskilda klagomål som rapporterats av Olaf i fråga om dess utredningar

Enskilda klagomål som rapporterats av Olaf i fråga om dess utredningar

| 65. | I artikel 9 i Olaf-förordningen anges de principer och rättssäkerhetsgarantier som Olaf bör tillämpa i sina utredningar. I artikel 15.1 andra stycket i förordningen ges kommittén den särskilda uppgiften att säkerställa att Olaf respekterar förfarandegarantierna i utförandet av sina utredningsuppgifter. Enligt fast rättspraxis måste Olaf respektera de grundläggande rättigheter som slås fast i EU-rätten, särskilt EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna (29). Kommittén ägnar särskild uppmärksamhet åt denna aspekt av sitt uppdrag varje år, eftersom den är av avgörande vikt för dem som blir föremål för en Olaf-utredning. |
| --- | --- |

65.

I artikel 9 i Olaf-förordningen anges de principer och rättssäkerhetsgarantier som Olaf bör tillämpa i sina utredningar. I artikel 15.1 andra stycket i förordningen ges kommittén den särskilda uppgiften att säkerställa att Olaf respekterar förfarandegarantierna i utförandet av sina utredningsuppgifter. Enligt fast rättspraxis måste Olaf respektera de grundläggande rättigheter som slås fast i EU-rätten, särskilt EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna (29

| 66. | Personer som blir föremål för en Olaf-utredning kan inge klagomål direkt till Olafs generaldirektör. På Olafs webbplats finns utförlig och offentlig information om Olafs förfarande för att hantera sådana klagomål (30). Olafs generaldirektör har vidtagit åtgärder för att se till att rapporter om enskilda klagomål skickas till kommittén åtminstone två gånger per år. I september 2019 mottog kommittén en rapport om klagomål gällande förfarandegarantier vilken avsåg första halvåret 2019 (mellan januari och juni 2019). En ny rapport som avsåg andra halvåret 2019 ingavs till kommittén i februari 2020. Rapporterna omfattade information om






  i) | klagomål som Olaf mottagit inom ramen för det egna klagomålsförfarandet (totalt sex klagomål (31)), |
| --- | --- | --- |

66.

Personer som blir föremål för en Olaf-utredning kan inge klagomål direkt till Olafs generaldirektör. På Olafs webbplats finns utförlig och offentlig information om Olafs förfarande för att hantera sådana klagomål (30

i)

klagomål som Olaf mottagit inom ramen för det egna klagomålsförfarandet (totalt sex klagomål (31)),

31

| ii) | klagomål mot Olaf som ingetts till Europeiska ombudsmannen (totalt fyra klagomål). |
| --- | --- |

ii)

klagomål mot Olaf som ingetts till Europeiska ombudsmannen (totalt fyra klagomål).

| 67. | Olaf mottog inga klagomål under 2019 på grundval av artikel 90a i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

67.

Olaf mottog inga klagomål under 2019 på grundval av artikel 90a i tjänsteföreskrifterna.

| 68. | De förklaringar som gavs i de båda Olaf-rapporterna var informativa men allmänt hållna. En beskrivning lämnades av påstådda rättighetskränkningar i Olafs utredningar, tillsammans med en kort sammanfattning av Olafs svar på respektive påstående. I rapporterna angavs även fall där Europeiska ombudsmannen hade fattat ett beslut, tillsammans med en kort sammanfattning av hennes slutsatser. Utifrån den information som Olaf inledningsvis lämnade kunde kommittén inte övervaka utvecklingen av förfarandegarantier och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

68.

De förklaringar som gavs i de båda Olaf-rapporterna var informativa men allmänt hållna. En beskrivning lämnades av påstådda rättighetskränkningar i Olafs utredningar, tillsammans med en kort sammanfattning av Olafs svar på respektive påstående. I rapporterna angavs även fall där Europeiska ombudsmannen hade fattat ett beslut, tillsammans med en kort sammanfattning av hennes slutsatser. Utifrån den information som Olaf inledningsvis lämnade kunde kommittén inte övervaka utvecklingen av förfarandegarantier och grundläggande rättigheter.

| 69. | För att säkerställa att de grundläggande rättigheterna för personer som berörs av Olafs utredningar skyddades och att Olaf tillämpade förfarandegarantierna på rätt sätt begärde kommittén tillgång till i) de ursprungliga klagomålen och ii) Olafs svar på dem. |
| --- | --- |

69.

För att säkerställa att de grundläggande rättigheterna för personer som berörs av Olafs utredningar skyddades och att Olaf tillämpade förfarandegarantierna på rätt sätt begärde kommittén tillgång till i) de ursprungliga klagomålen och ii) Olafs svar på dem.

| 70. | Olaf försåg kommittén med den begärda informationen i februari 2020. Efter att ha analyserat klagomålen och Olafs svar begärde kommittén ytterligare information om sex av de klagomål som Olaf hade behandlat. Olaf lämnade denna information i april 2020. |
| --- | --- |

70.

Olaf försåg kommittén med den begärda informationen i februari 2020. Efter att ha analyserat klagomålen och Olafs svar begärde kommittén ytterligare information om sex av de klagomål som Olaf hade behandlat. Olaf lämnade denna information i april 2020.

Analys av enskilda klagomål som behandlats av Olaf

Analys av enskilda klagomål som behandlats av Olaf

| 71. | I fyra av de tio klagomålen mot Olaf hade Europeiska ombudsmannen redan avgett ett slutligt beslut om att inga administrativa missförhållanden förelåg. Därför fokuserade sekretariatet på de sex klagomål som hade behandlats direkt av Olaf under 2019. |
| --- | --- |

71.

I fyra av de tio klagomålen mot Olaf hade Europeiska ombudsmannen redan avgett ett slutligt beslut om att inga administrativa missförhållanden förelåg. Därför fokuserade sekretariatet på de sex klagomål som hade behandlats direkt av Olaf under 2019.

| 72. | De främsta påståendena i dessa klagomål avsåg






  1) | den berörda personens rätt att bli hörd, och |
| --- | --- | --- |

72.

De främsta påståendena i dessa klagomål avsåg

1)

den berörda personens rätt att bli hörd, och

| 2) | den berörda personens rätt att få tillgång till handlingarna i ärendet och de dokument som används mot honom eller henne. |
| --- | --- |

2)

den berörda personens rätt att få tillgång till handlingarna i ärendet och de dokument som används mot honom eller henne.

| 73. | Vad det förstnämnda beträffar konstaterar kommittén att de berörda personerna måste informeras om samtliga omständigheter som gäller dem, för att effektivt kunna utöva rätten att bli hörd. Därför bör Olaf ge en fullständig redogörelse av de relevanta omständigheterna och föra ett komplett register över de berörda personernas synpunkter (32) I alla de sex analyserade klagomålen anförde klaganden, det vill säga den berörda personen i en Olaf-utredning, som skäl






  a) | att de omständigheter som Olaf presenterat i sin ”sammanfattning av omständigheterna” var ofullständiga/otydliga/otillförlitliga och att den berörda personen således inte gavs tillfälle att yttra sig (artikel 9.4 i Olaf-förordningen), eller |
| --- | --- | --- |

73.

Vad det förstnämnda beträffar konstaterar kommittén att de berörda personerna måste informeras om samtliga omständigheter som gäller dem, för att effektivt kunna utöva rätten att bli hörd. Därför bör Olaf ge en fullständig redogörelse av de relevanta omständigheterna och föra ett komplett register över de berörda personernas synpunkter (32

a)

att de omständigheter som Olaf presenterat i sin ”sammanfattning av omständigheterna” var ofullständiga/otydliga/otillförlitliga och att den berörda personen således inte gavs tillfälle att yttra sig (artikel 9.4 i Olaf-förordningen), eller

| b) | att de framställningar som den berörda personen gjort (dvs. under kontroller på plats) inte bifogats rapporten om kontrollerna på platsen, eller |
| --- | --- |

b)

att de framställningar som den berörda personen gjort (dvs. under kontroller på plats) inte bifogats rapporten om kontrollerna på platsen, eller

| c) | att tidsfristen för att lämna synpunkter på Olafs slutsats var för kort, eller |
| --- | --- |

c)

att tidsfristen för att lämna synpunkter på Olafs slutsats var för kort, eller

| d) | att Olaf borde ha gett den berörda personen möjlighet att bli hörd genom en muntlig förhandling eller ett möte för att yttra sig muntligen. |
| --- | --- |

d)

att Olaf borde ha gett den berörda personen möjlighet att bli hörd genom en muntlig förhandling eller ett möte för att yttra sig muntligen.

| 74. | Kommittén ansåg att den i påståendena a, b och c kunde hävda överträdelser av förfarandegarantier vid genomförandet av Olafs utredningar och beslutade således att titta närmare på ärendehandlingarna. |
| --- | --- |

74.

Kommittén ansåg att den i påståendena a, b och c kunde hävda överträdelser av förfarandegarantier vid genomförandet av Olafs utredningar och beslutade således att titta närmare på ärendehandlingarna.

| 75. | Kommittén konstaterade, utifrån en ingående analys, att ovannämnda påståenden var ogrundade och att Olaf hade försett den eller de berörda personerna med en tydlig och komplett ”sammanfattning av omständigheterna” och möjlighet att yttra sig om omständigheterna på ett effektivt sätt. Olaf gav även ytterligare information och förlängde tidsfristen för att svara när så begärdes och rättade till ”faktafel”. Vid ett tillfälle gav Olaf tillgång till vissa handlingar som byrån ansåg vara nödvändiga för att få kännedom om de aktuella frågorna. |
| --- | --- |

75.

Kommittén konstaterade, utifrån en ingående analys, att ovannämnda påståenden var ogrundade och att Olaf hade försett den eller de berörda personerna med en tydlig och komplett ”sammanfattning av omständigheterna” och möjlighet att yttra sig om omständigheterna på ett effektivt sätt. Olaf gav även ytterligare information och förlängde tidsfristen för att svara när så begärdes och rättade till ”faktafel”. Vid ett tillfälle gav Olaf tillgång till vissa handlingar som byrån ansåg vara nödvändiga för att få kännedom om de aktuella frågorna.

| 76. | Avslutningsvis konstaterar kommittén, när det gäller rätten att bli hörd eller till ett möte för att yttra sig muntligen (påstående d), att principen att slutsatser om en namngiven person inte får dras utan att personen först har kunnat yttra sig om samtliga omständigheter som gäller dem finns fastställd i artikel 9.4 i Olaf-förordningen. Det är dock Olafs uppgift att välja hur den berörda personen ska beredas tillfälle att yttra sig. Det finns ingen rätt att få en ”muntlig förhandling” eller att bli hörd muntligen. Viktigt är däremot att den berörda personen fått tillfälle att yttra sig skriftligen. Dessutom och för fullständighetens skull är en intervju som genomförs enligt artikel 9.2 i Olaf-förordningen ingen rättighet för den intervjuade personen utan ett utredningsarbete som Olaf utför. Därmed är det upp till Olaf, och inte en berörd person, att besluta huruvida en sådan åtgärd är nödvändig i respektive fall. |
| --- | --- |

76.

Avslutningsvis konstaterar kommittén, när det gäller rätten att bli hörd eller till ett möte för att yttra sig muntligen (påstående d), att principen att slutsatser om en namngiven person inte får dras utan att personen först har kunnat yttra sig om samtliga omständigheter som gäller dem finns fastställd i artikel 9.4 i Olaf-förordningen. Det är dock Olafs uppgift att välja hur den berörda personen ska beredas tillfälle att yttra sig. Det finns ingen rätt att få en ”muntlig förhandling” eller att bli hörd muntligen. Viktigt är däremot att den berörda personen fått tillfälle att yttra sig skriftligen. Dessutom och för fullständighetens skull är en intervju som genomförs enligt artikel 9.2 i Olaf-förordningen ingen rättighet för den intervjuade personen utan ett utredningsarbete som Olaf utför. Därmed är det upp till Olaf, och inte en berörd person, att besluta huruvida en sådan åtgärd är nödvändig i respektive fall.

| 77. | När det gäller det andra påståendet och rätten att få tillgång till ärendehandlingarna hänvisar kommittén till EU-domstolens rättspraxis, enligt vilken en berörd person inte kan åberopa vare sig principen om rätten till försvar eller artikel 41 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna (var och ens rätt att få tillgång till de akter som berör honom eller henne) för att få tillgång till Olafs handlingar i en utredning och/eller slutrapporten. EU-domstolen har upprepade gånger meddelat att effektiviteten och den konfidentiella behandlingen av det uppdrag som Olaf har tilldelats samt Olafs oberoende kan undergrävas genom att tillgång till sådana handlingar ges innan ett slutligt beslut fattats som går den berörda personen emot. Om Olafs utredningsrapporter och beslut om att information till nationella rättsliga myndigheter inte har ansetts gå personer emot är Olaf inte skyldig att ge tillgång till handlingarna innan ett sådant beslut har fattats. Rättspraxis har med goda skäl inskränkt denna rättighet, eftersom den tillgodoses fullt ut under de senare (rättsliga, disciplinära eller ekonomiska) utredningsskedena vid behöriga nationella myndigheter. |
| --- | --- |

77.

När det gäller det andra påståendet och rätten att få tillgång till ärendehandlingarna hänvisar kommittén till EU-domstolens rättspraxis, enligt vilken en berörd person inte kan åberopa vare sig principen om rätten till försvar eller artikel 41 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna (var och ens rätt att få tillgång till de akter som berör honom eller henne) för att få tillgång till Olafs handlingar i en utredning och/eller slutrapporten. EU-domstolen har upprepade gånger meddelat att effektiviteten och den konfidentiella behandlingen av det uppdrag som Olaf har tilldelats samt Olafs oberoende kan undergrävas genom att tillgång till sådana handlingar ges innan ett slutligt beslut fattats som går den berörda personen emot. Om Olafs utredningsrapporter och beslut om att information till nationella rättsliga myndigheter inte har ansetts gå personer emot är Olaf inte skyldig att ge tillgång till handlingarna innan ett sådant beslut har fattats. Rättspraxis har med goda skäl inskränkt denna rättighet, eftersom den tillgodoses fullt ut under de senare (rättsliga, disciplinära eller ekonomiska) utredningsskedena vid behöriga nationella myndigheter.

| 78. | Sammanfattningsvis har kommittén inte konstaterat någon överträdelse av förfarandegarantierna i de analyserade ärendena. Kommittén kommer dock att fortsätta att noga övervaka samtliga klagomål som Olaf mottar. |
| --- | --- |

78.

Sammanfattningsvis har kommittén inte konstaterat någon överträdelse av förfarandegarantierna i de analyserade ärendena. Kommittén kommer dock att fortsätta att noga övervaka samtliga klagomål som Olaf mottar.

Klagomål mot Olaf som mottagits av övervakningskommittén

Klagomål mot Olaf som mottagits av övervakningskommittén

| 79. | Övervakningskommitténs funktionsbrevlåda (33) (”FMB”) är en kontaktpunkt för berörda parter och allmänheten för att informera kommittén om angelägenheter och frågor som omfattas av kommitténs behörighet. |
| --- | --- |

79.

Övervakningskommitténs funktionsbrevlåda (33

| 80. | Kommittén tar ofta emot klagomål, antingen om pågående Olaf-utredningar eller om påstådd bedräglig verksamhet som påverkar EU:s ekonomiska intressen. Sådana klagomål tillhör dock inte kommitténs behörighetsområde, eftersom kommittén vare sig är något bedrägeribekämpningsorgan eller någon överklagandenämnd för Olafs beslut. |
| --- | --- |

80.

Kommittén tar ofta emot klagomål, antingen om pågående Olaf-utredningar eller om påstådd bedräglig verksamhet som påverkar EU:s ekonomiska intressen. Sådana klagomål tillhör dock inte kommitténs behörighetsområde, eftersom kommittén vare sig är något bedrägeribekämpningsorgan eller någon överklagandenämnd för Olafs beslut.

| 81. | Med detta sagt kommer kommittén att vidarebefordra all relevant information till Olaf och underrätta avsändaren i enlighet därmed. Under 2019 tog kommittén emot relativt få klagomål mot Olafs beslut eller pågående utredningar. I ett ärende som rörde påstådda kränkningar av grundläggande rättigheter hade de berörda personerna redan ingett ett klagomål till Olaf. Eftersom ärendet behandlades av den behöriga nationella rättsliga myndighet som Olaf hade översänt sin slutrapport till och även utreddes av Europeiska ombudsmannen beslutade övervakningskommittén att inga ytterligare åtgärder behövde vidtas. |
| --- | --- |

81.

Med detta sagt kommer kommittén att vidarebefordra all relevant information till Olaf och underrätta avsändaren i enlighet därmed. Under 2019 tog kommittén emot relativt få klagomål mot Olafs beslut eller pågående utredningar. I ett ärende som rörde påstådda kränkningar av grundläggande rättigheter hade de berörda personerna redan ingett ett klagomål till Olaf. Eftersom ärendet behandlades av den behöriga nationella rättsliga myndighet som Olaf hade översänt sin slutrapport till och även utreddes av Europeiska ombudsmannen beslutade övervakningskommittén att inga ytterligare åtgärder behövde vidtas.

Ärenden som skickas till nationella rättsliga myndigheter

Ärenden som skickas till nationella rättsliga myndigheter

| Artikel 17.5 b i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:



  Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om Olafs verksamhet, om hur utredningarna genomförs och om uppföljningen av dessa.


  Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om [...]








  b) | fall där information har översänts till rättsliga myndigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Artikel 17.5 b i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Artikel 17.5 b i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om Olafs verksamhet, om hur utredningarna genomförs och om uppföljningen av dessa.

Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om Olafs verksamhet, om hur utredningarna genomförs och om uppföljningen av dessa.

Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om [...]

Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om [...]

b)

b)

fall där information har översänts till rättsliga myndigheter i medlemsstaterna.

fall där information har översänts till rättsliga myndigheter i medlemsstaterna.

| 82. | Under 2019 tillhandahöll Olaf kommittén en förteckning över 49 ärenden som hade skickats till medlemsstaternas nationella rättsliga myndigheter mellan den 1 oktober 2018 och den 30 september 2019 (34). Förteckningen innehöll uppgift om ärendenas referensnummer, det datum då de slutliga ärenderapporterna hade skickats till myndigheterna och mottagaren av rekommendationen. Denna knappa statistiska information är av ringa praktisk nytta för kommittén. |
| --- | --- |

82.

Under 2019 tillhandahöll Olaf kommittén en förteckning över 49 ärenden som hade skickats till medlemsstaternas nationella rättsliga myndigheter mellan den 1 oktober 2018 och den 30 september 2019 (34

| 83. | Såsom anges i den allra senaste verksamhetsrapporten och i kommitténs yttrande nr 2/2017 (35) anser kommittén att Olaf bör förse den med den slutliga ärenderapport som skickats till de nationella rättsliga myndigheterna. Direkt tillgång till denna Olaf-rapport ges redan via Olafs ärendehanteringssystem (OCM). Kommittén bör ha direkt tillgång till de slutliga ärenderapporterna i OCM så snart de har översänts till de nationella rättsliga myndigheterna. |
| --- | --- |

83.

Såsom anges i den allra senaste verksamhetsrapporten och i kommitténs yttrande nr 2/2017 (35

| 84. | Kommittén uppmanar Olafs generaldirektör att i framtiden tillämpa denna praxis att ge kommittén tillgång till den slutliga ärenderapporten. |
| --- | --- |

84.

Kommittén uppmanar Olafs generaldirektör att i framtiden tillämpa denna praxis att ge kommittén tillgång till den slutliga ärenderapporten.

Fall där Olafs rekommendationer inte följts upp av berörda myndigheter

Fall där Olafs rekommendationer inte följts upp av berörda myndigheter

| Artikel 17.5 a i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013):



  Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om Olafs verksamhet, om hur utredningarna genomförs och om uppföljningen av dessa.


  Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om








  a) | fall där rekommendationer från generaldirektören inte har följts upp, |
| --- | --- |

Artikel 17.5 a i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013):

Artikel 17.5 a i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013):

Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om Olafs verksamhet, om hur utredningarna genomförs och om uppföljningen av dessa.

Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om Olafs verksamhet, om hur utredningarna genomförs och om uppföljningen av dessa.

Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om

Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om

a)

a)

fall där rekommendationer från generaldirektören inte har följts upp,

fall där rekommendationer från generaldirektören inte har följts upp,

| 85. | Kommittén ägnar särskilt uppmärksamhet åt resultatet av Olafs utredningar. De åtgärder som behöriga myndigheter vidtar (t.ex. indrivning av pengar och inledande av åtal) är en indikator som Olaf kan använda för att bedöma sin utredningsfunktion men även som medlemsstater och EU-institutioner kan använda för att bedöma i vilken mån EU:s ekonomiska intressen skyddas. |
| --- | --- |

85.

Kommittén ägnar särskilt uppmärksamhet åt resultatet av Olafs utredningar. De åtgärder som behöriga myndigheter vidtar (t.ex. indrivning av pengar och inledande av åtal) är en indikator som Olaf kan använda för att bedöma sin utredningsfunktion men även som medlemsstater och EU-institutioner kan använda för att bedöma i vilken mån EU:s ekonomiska intressen skyddas.

| 86. | Olafs utredningar av bedrägerier som riktar sig mot EU-budgeten, korruption och allvarlig försummelse inom EU-institutionerna kräver betydande mänskliga, materiella och ekonomiska resurser. Om Olaf upptäcker oriktigheter eller bedrägeri förväntar sig allmänheten att Olafs rekommendationer följs, att bedragare åtalas och döms samt att skadan på EU-budgeten avhjälps. |
| --- | --- |

86.

Olafs utredningar av bedrägerier som riktar sig mot EU-budgeten, korruption och allvarlig försummelse inom EU-institutionerna kräver betydande mänskliga, materiella och ekonomiska resurser. Om Olaf upptäcker oriktigheter eller bedrägeri förväntar sig allmänheten att Olafs rekommendationer följs, att bedragare åtalas och döms samt att skadan på EU-budgeten avhjälps.

| 87. | Enligt siffror i Olafs senaste fem årliga verksamhetsrapporter har åtalen i Olafs rättsliga rekommendationer minskat med åren, från 53 procent till 36 procent. Flera berörda parter har upprepade gånger uttryckt oro över den relativt låga förekomsten av åtal och fällande domar efter att Olaf översänt de slutliga rapporterna till de nationella rättsliga myndigheterna. |
| --- | --- |

87.

Enligt siffror i Olafs senaste fem årliga verksamhetsrapporter har åtalen i Olafs rättsliga rekommendationer minskat med åren, från 53 procent till 36 procent. Flera berörda parter har upprepade gånger uttryckt oro över den relativt låga förekomsten av åtal och fällande domar efter att Olaf översänt de slutliga rapporterna till de nationella rättsliga myndigheterna.

| 88. | Kommittén delar den ofta uttryckta uppfattningen att förekomsten av åtal inte kan användas som något bra riktmärke för att mäta effektiviteten inom det (straff)rättsliga systemet. Antalet åtal och fällande domar till följd av Olafs rekommendationer till medlemsstaterna bör jämföras med antalet åtal och fällande domar till följd av brottsanmälningar från nationella administrativa myndigheter. Dessutom är frikännande domar och avskrivning av domar mycket vanligare i komplicerade ekobrottsärenden än i allmänna ärenden på grund av komplexa omständigheter, många och ibland otydliga regler och annat som gör det svårt, om inte omöjligt, att fastställa en persons avsikt att begå ett brott (mens rea). Sådana siffror kräver under alla omständigheter ett noggrant övervägande från Olafs sida och särskild uppmärksamhet av kommittén (36). |
| --- | --- |

88.

Kommittén delar den ofta uttryckta uppfattningen att förekomsten av åtal inte kan användas som något bra riktmärke för att mäta effektiviteten inom det (straff)rättsliga systemet. Antalet åtal och fällande domar till följd av Olafs rekommendationer till medlemsstaterna bör jämföras med antalet åtal och fällande domar till följd av brottsanmälningar från nationella administrativa myndigheter. Dessutom är frikännande domar och avskrivning av domar mycket vanligare i komplicerade ekobrottsärenden än i allmänna ärenden på grund av komplexa omständigheter, många och ibland otydliga regler och annat som gör det svårt, om inte omöjligt, att fastställa en persons avsikt att begå ett brott (mens rea

36

| 89. | Kommittén erkänner Olafs insatser för att bättre följa upp Olafs ekonomiska rekommendationer. Den välkomnar det initiativ som Olaf tog i december 2019 till att inrätta en övervakningsgrupp som ska bistå Olafs generaldirektör vid utförandet av hans uppgifter att övervaka Olafs rekommendationer till kommissionen och Europaparlamentet (37). Kommittén stöder denna tanke och delar uppfattningen att ytterligare resurser måste tillhandahållas för att detta ska kunna göras på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

89.

Kommittén erkänner Olafs insatser för att bättre följa upp Olafs ekonomiska rekommendationer. Den välkomnar det initiativ som Olaf tog i december 2019 till att inrätta en övervakningsgrupp som ska bistå Olafs generaldirektör vid utförandet av hans uppgifter att övervaka Olafs rekommendationer till kommissionen och Europaparlamentet (37

| 90. | Kommittén konstaterar dock att övervakningsgruppen verkar inrikta sig mer på de ekonomiska än de rättsliga rekommendationerna i nuläget. Att samla in och kontrollera statistik ingår i den allmänna bedömningsprocessen, men övervakningsgruppen bör inrikta sig mer på en effektutvärdering för att fastställa varför Olafs rekommendationer hittills inte har följts upp. På så sätt skulle Olaf kunna ge eventuellt nödvändigt stöd till rekommendationernas mottagare samt i ett tidigt skede föregripa och åtgärda eventuella problem och frågor som hindrar mottagarna från att genomföra dem. |
| --- | --- |

90.

Kommittén konstaterar dock att övervakningsgruppen verkar inrikta sig mer på de ekonomiska än de rättsliga rekommendationerna i nuläget. Att samla in och kontrollera statistik ingår i den allmänna bedömningsprocessen, men övervakningsgruppen bör inrikta sig mer på en effektutvärdering för att fastställa varför Olafs rekommendationer hittills inte har följts upp. På så sätt skulle Olaf kunna ge eventuellt nödvändigt stöd till rekommendationernas mottagare samt i ett tidigt skede föregripa och åtgärda eventuella problem och frågor som hindrar mottagarna från att genomföra dem.

Olafs regelbundna information om fall där de behöriga myndigheterna inte har följt upp Olafs rekommendationer

Olafs regelbundna information om fall där de behöriga myndigheterna inte har följt upp Olafs rekommendationer

| 91. | Enligt Olaf-förordningen (38) är Olafs generaldirektör skyldig att regelbundet underrätta kommittén om fall där Olafs rekommendationer inte har följts upp. |
| --- | --- |

91.

Enligt Olaf-förordningen (38

| 92. | För att fullgöra denna skyldighet får kommittén ett diagram från Olafs generaldirektör en gång per år med en översikt över hur Olafs rekommendationer har följts upp. Den grundläggande information som skickas till kommittén innefattar Olafs ärendenummer, datum då rekommendationen utfärdades, uppgifter om mottagaren, en kort sammanfattning av rekommendationen, datum för svaret från de behöriga myndigheterna där Olaf informerades om att rekommendationen inte skulle följas upp, de skäl som den berörda myndigheten hade uppgett och i vissa fall Olafs kommentarer med ytterligare förtydliganden. |
| --- | --- |

92.

För att fullgöra denna skyldighet får kommittén ett diagram från Olafs generaldirektör en gång per år med en översikt över hur Olafs rekommendationer har följts upp. Den grundläggande information som skickas till kommittén innefattar Olafs ärendenummer, datum då rekommendationen utfärdades, uppgifter om mottagaren, en kort sammanfattning av rekommendationen, datum för svaret från de behöriga myndigheterna där Olaf informerades om att rekommendationen inte skulle följas upp, de skäl som den berörda myndigheten hade uppgett och i vissa fall Olafs kommentarer med ytterligare förtydliganden.

| 93. | Såsom kommittén begär i sin senaste verksamhetsrapport (39) har Olaf anpassat rapporteringssystemets tidsram till kalenderåret (januari–december), vilket gör systemet mer heltäckande och mindre sårbart för fel. |
| --- | --- |

93.

Såsom kommittén begär i sin senaste verksamhetsrapport (39

| 94. | Olaf hade informerat sekretariatet om att Olaf skulle tillhandahålla de begärda siffrorna senast i april 2020. Först i juli 2020 tillhandahöll Olaf kommittén den konsoliderade rapporten om Olafs rättsliga och disciplinära rekommendationer som inte hade följts upp, vilken avsåg perioden januari–december 2019. När yttrandet antogs hade kommittén inte fått den saknade informationen om Olafs ekonomiska rekommendationer som inte hade följts upp. |
| --- | --- |

94.

Olaf hade informerat sekretariatet om att Olaf skulle tillhandahålla de begärda siffrorna senast i april 2020. Först i juli 2020 tillhandahöll Olaf kommittén den konsoliderade rapporten om Olafs rättsliga och disciplinära rekommendationer som inte hade följts upp, vilken avsåg perioden januari–december 2019. När yttrandet antogs hade kommittén inte fått den saknade informationen om Olafs ekonomiska rekommendationer som inte hade följts upp.

| 95. | Utifrån ovannämnda information fick Olaf svar i 42 fall där de berörda myndigheterna valt att inte följa upp Olafs rättsliga rekommendationer. Typen och frekvensen av de skäl som de behöriga myndigheterna angav för att inte ha följt upp Olafs rekommendationer kan grupperas på följande sätt:

  Tabell 1


  Skäl som behöriga myndigheter angett för att inte följa upp Olafs rekommendationer såsom rapporterats av Olaf







  Nummer | Angivet skäl |
| --- | --- | --- |
| 22 | Bristande/otillräcklig bevisning |
| 12 | Inget brott |
| 4 | Preskriberat brott |
| 3 | Låg prioritet |
| 2 | Resursbrist |
| 1 | Svårt att inhämta bevisning |
| 1 | Bristande behörighet |
| 1 | Övrigt |

95.

Utifrån ovannämnda information fick Olaf svar i 42 fall där de berörda myndigheterna valt att inte följa upp Olafs rättsliga rekommendationer. Typen och frekvensen av de skäl som de behöriga myndigheterna angav för att inte ha följt upp Olafs rekommendationer kan grupperas på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Skäl som behöriga myndigheter angett för att inte följa upp Olafs rekommendationer såsom rapporterats av Olaf

Skäl som behöriga myndigheter angett för att inte följa upp Olafs rekommendationer såsom rapporterats av Olaf

Nummer

Angivet skäl

22

Bristande/otillräcklig bevisning

12

Inget brott

4

Preskriberat brott

3

Låg prioritet

2

Resursbrist

1

Svårt att inhämta bevisning

1

Bristande behörighet

1

Övrigt

| 96. | Antalet ärenden som läggs ned eller inte leder till åtal på grund av bristande eller otillräcklig bevisning ökar konstant varje år (22 ärenden under 2019 och 11 ärenden under föregående rapporteringsperiod). Kommittén konstaterar även att antalet ärenden som lagts ned av de nationella myndigheterna eftersom inget brott påvisats är rätt högt (tolv ärenden). Även om Olaf genomfört sina utredningar i samordning med berörda nationella åklagarmyndigheter är det fortfarande så att antalet nedlagda ärenden troligen endast kan minska om Olaf och de nationella myndigheterna samarbetar i ett tidigt skede och på lämpligt sätt. Olaf och nationella behöriga myndigheter bör samarbeta från den första misstanken om bedrägeri. |
| --- | --- |

96.

Antalet ärenden som läggs ned eller inte leder till åtal på grund av bristande eller otillräcklig bevisning ökar konstant varje år (22 ärenden under 2019 och 11 ärenden under föregående rapporteringsperiod). Kommittén konstaterar även att antalet ärenden som lagts ned av de nationella myndigheterna eftersom inget brott påvisats är rätt högt (tolv ärenden). Även om Olaf genomfört sina utredningar i samordning med berörda nationella åklagarmyndigheter är det fortfarande så att antalet nedlagda ärenden troligen endast kan minska om Olaf och de nationella myndigheterna samarbetar i ett tidigt skede och på lämpligt sätt. Olaf och nationella behöriga myndigheter bör samarbeta från den första misstanken om bedrägeri.

| 97. | Låg prioritet, brist på resurser och svårigheter att hitta bevisning anges också som åberopade skäl från de nationella myndigheternas sida att inte följa upp Olafs rekommendationer. Eftersom den information som Olaf ger till kommittén är begränsad och enbart beskrivande kan kommittén inte bedöma relevansen och betydelsen hos sådana argument. Kommittén upprepar att det enligt fördraget är ett gemensamt ansvar (för medlemsstaterna och EU) att ”bekämpa bedrägerier och all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen” (40). |
| --- | --- |

97.

Låg prioritet, brist på resurser och svårigheter att hitta bevisning anges också som åberopade skäl från de nationella myndigheternas sida att inte följa upp Olafs rekommendationer. Eftersom den information som Olaf ger till kommittén är begränsad och enbart beskrivande kan kommittén inte bedöma relevansen och betydelsen hos sådana argument. Kommittén upprepar att det enligt fördraget är ett gemensamt ansvar (för medlemsstaterna och EU) att ”bekämpa bedrägerier och all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen” (40

| 98. | Kommittén arbetar för närvarande på ett yttrande om rekommendationer från Olaf som inte följts upp av de mottagande myndigheterna, vilket bör ge en ingående analys av de frågor som tas upp i dem. |
| --- | --- |

98.

Kommittén arbetar för närvarande på ett yttrande om rekommendationer från Olaf som inte följts upp av de mottagande myndigheterna, vilket bör ge en ingående analys av de frågor som tas upp i dem.

| 99. | Kommittén kommer att uppmana Olafs generaldirektör att underrätta kommittén så snart han får kännedom om att hans rekommendationer inte har följts upp, i stället för att underrätta kommittén endast en gång per år som i dag. På så sätt skulle kommittén kunna utföra en ständig övervakning i realtid, vilket definitivt skulle förbättra Olafs utredningsfunktion. Detta bör kunna bli genomförbart genom de nya, kommande funktionerna i Olafs ärendehanteringssystem (OCM) utan att överhopa Olafs personal med extra rapporteringsarbete. Kommittén sände en skrivelse till Olaf 2019 vad detta beträffar (41). |
| --- | --- |

99.

Kommittén kommer att uppmana Olafs generaldirektör att underrätta kommittén så snart han får kännedom om att hans rekommendationer inte har följts upp, i stället för att underrätta kommittén endast en gång per år som i dag. På så sätt skulle kommittén kunna utföra en ständig övervakning i realtid, vilket definitivt skulle förbättra Olafs utredningsfunktion. Detta bör kunna bli genomförbart genom de nya, kommande funktionerna i Olafs ärendehanteringssystem (OCM) utan att överhopa Olafs personal med extra rapporteringsarbete. Kommittén sände en skrivelse till Olaf 2019 vad detta beträffar (41

Kommitténs analys av 43 ärenden där rekommendationer inte har följts upp av de behöriga myndigheterna

Kommitténs analys av 43 ärenden där rekommendationer inte har följts upp av de behöriga myndigheterna

| 100. | I den senaste verksamhetsrapporten (42) visade kommittén intresse för att övervaka och analysera resultaten och inverkan av Olafs arbete på ett mer djupgående och mindre statistikinriktat sätt. |
| --- | --- |

100.

I den senaste verksamhetsrapporten (42

| 101. | Under 2019 började kommittén analysera alla rekommendationer som Olaf avgett från den 1 oktober 2013 till den 13 december 2017 och beträffande vilka Olaf fick svar från de berörda myndigheterna mellan den 1 mars 2016 och den 28 februari 2018, där de underrättade Olaf om att rekommendationerna inte hade följts upp (totalt 43 ärenden). Kommittén planerar att avge ett yttrande under 2020 vilket kommer att omfatta två huvudaspekter: i) hur Olaf övervakar rekommendationerna och samarbetar med de berörda myndigheterna och ii) hur information om potentiellt straffrättsligt ansvar inhämtas och vidarebefordras till de berörda myndigheterna. |
| --- | --- |

101.

Under 2019 började kommittén analysera alla rekommendationer som Olaf avgett från den 1 oktober 2013 till den 13 december 2017 och beträffande vilka Olaf fick svar från de berörda myndigheterna mellan den 1 mars 2016 och den 28 februari 2018, där de underrättade Olaf om att rekommendationerna inte hade följts upp (totalt 43 ärenden). Kommittén planerar att avge ett yttrande under 2020 vilket kommer att omfatta två huvudaspekter: i) hur Olaf övervakar rekommendationerna och samarbetar med de berörda myndigheterna och ii) hur information om potentiellt straffrättsligt ansvar inhämtas och vidarebefordras till de berörda myndigheterna.

Bedömning av Olafs utredningsprioriteringar och utredningsriktlinjer

Bedömning av Olafs utredningsprioriteringar och utredningsriktlinjer

| Artikel 17.5 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:



  Generaldirektören ska årligen inom ramen för den årliga verksamhetsplanen fastställa Olafs utredningsprioriteringar och ska innan de offentliggörs översända dem till övervakningskommittén.



  Artikel 5.1 andra meningen:



  Generaldirektörens beslut om att inleda en utredning eller inte ska fattas med hänsyn till Olafs årliga förvaltningsplan och [...] utredningsprioriteringar [...].



  Artikel 16.2 a – Överläggningar med institutionerna:



  Överläggningarna kan omfatta a) de strategiska prioriteringarna för Olafs utredningspolicy, [...] |
| --- |

Artikel 17.5 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Artikel 17.5 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013:

Generaldirektören ska årligen inom ramen för den årliga verksamhetsplanen fastställa Olafs utredningsprioriteringar och ska innan de offentliggörs översända dem till övervakningskommittén.

Generaldirektören ska årligen inom ramen för den årliga verksamhetsplanen fastställa Olafs utredningsprioriteringar och ska innan de offentliggörs översända dem till övervakningskommittén.

Artikel 5.1 andra meningen:

Artikel 5.1 andra meningen:

Generaldirektörens beslut om att inleda en utredning eller inte ska fattas med hänsyn till Olafs årliga förvaltningsplan och [...] utredningsprioriteringar [...].

Generaldirektörens beslut om att inleda en utredning eller inte ska fattas med hänsyn till Olafs årliga förvaltningsplan och [...] utredningsprioriteringar [...].

Artikel 16.2 a – Överläggningar med institutionerna:

Artikel 16.2 a – Överläggningar med institutionerna:

Överläggningarna kan omfatta a) de strategiska prioriteringarna för Olafs utredningspolicy, [...]

Överläggningarna kan omfatta a) de strategiska prioriteringarna för Olafs utredningspolicy, [...]

| 102. | Vid sin granskning av Olafs utredningsprioriteringar för 2019 höll kommittén flera möten med generaldirektören i denna fråga och framförde sina synpunkter under de interinstitutionella överläggningarna i september 2019. |
| --- | --- |

102.

Vid sin granskning av Olafs utredningsprioriteringar för 2019 höll kommittén flera möten med generaldirektören i denna fråga och framförde sina synpunkter under de interinstitutionella överläggningarna i september 2019.

| 103. | Kommittén betonade vikten av att Olaf tar initiativ när det gäller att upptäcka och analysera risker i syfte att bekämpa bedrägerier genom regelbundna informationsutbyten med andra generaldirektorat vid kommissionen. På så sätt skulle Olaf kunna införa en mer förebyggande utredningspolicy och koncentrera sig på de allvarligaste och mest komplicerade ärendena. Olafs underrättelsesektor bör även göra regelbundna riskbedömningar. Kommittén uppmanade Olaf att införa dessa förändringar snarast möjligt med tanke på inrättandet av EPPO. |
| --- | --- |

103.

Kommittén betonade vikten av att Olaf tar initiativ när det gäller att upptäcka och analysera risker i syfte att bekämpa bedrägerier genom regelbundna informationsutbyten med andra generaldirektorat vid kommissionen. På så sätt skulle Olaf kunna införa en mer förebyggande utredningspolicy och koncentrera sig på de allvarligaste och mest komplicerade ärendena. Olafs underrättelsesektor bör även göra regelbundna riskbedömningar. Kommittén uppmanade Olaf att införa dessa förändringar snarast möjligt med tanke på inrättandet av EPPO.

| 104. | I utredningsprioriteringarna för 2019 upprätthöll Olaf en strategi som i hög grad liknar den som den hade under tidigare år. Den inriktades på följande områden:






  i) | Ärenden som rör projekt inom transport- och infrastrukturnät, särskilt förfaranden för offentlig upphandling. |
| --- | --- | --- |

104.

I utredningsprioriteringarna för 2019 upprätthöll Olaf en strategi som i hög grad liknar den som den hade under tidigare år. Den inriktades på följande områden:

i)

Ärenden som rör projekt inom transport- och infrastrukturnät, särskilt förfaranden för offentlig upphandling.

| ii) | Ärenden som rör projekt som är finansierade eller medfinansierade av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (43), Europeiska garantifonden för jordbruket och föranslutningsfonderna, där medlemsstaternas eller kandidatländernas insatser kan vara otillräckliga, eller ärenden med gränsöverskridande inslag. |
| --- | --- |

ii)

Ärenden som rör projekt som är finansierade eller medfinansierade av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (43), Europeiska garantifonden för jordbruket och föranslutningsfonderna, där medlemsstaternas eller kandidatländernas insatser kan vara otillräckliga, eller ärenden med gränsöverskridande inslag.

43

| iii) | Ärenden som tyder på eventuellt missbruk av ursprungsregler eller tullklassificering i såväl icke-förmåns- som förmånsordningar och värderelaterade bedrägerier i syfte att undvika att betala vanlig tull, inklusive tullåtgärder som ingår i EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

iii)

Ärenden som tyder på eventuellt missbruk av ursprungsregler eller tullklassificering i såväl icke-förmåns- som förmånsordningar och värderelaterade bedrägerier i syfte att undvika att betala vanlig tull, inklusive tullåtgärder som ingår i EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder.

| iv) | Ärenden som rör smuggling av tobak, alkohol, förfalskade läkemedel och andra varor som är farliga för hälsan och säkerheten och som kan göra intrång på immateriella rättigheter samt ärenden som rör olaglig tobakstillverkning. |
| --- | --- |

iv)

Ärenden som rör smuggling av tobak, alkohol, förfalskade läkemedel och andra varor som är farliga för hälsan och säkerheten och som kan göra intrång på immateriella rättigheter samt ärenden som rör olaglig tobakstillverkning.

| v) | Ärenden som rör humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd till migranter, flyktingar och internflyktingar samt ärenden som rör annat stöd till dessa målgrupper. |
| --- | --- |

v)

Ärenden som rör humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd till migranter, flyktingar och internflyktingar samt ärenden som rör annat stöd till dessa målgrupper.

| 105. | Olafs generaldirektör meddelade kommittén att Olafs prioriteringar i utredningspolicyn hade fastställts på grundval av synpunkter från berörda parter, däribland bidrag från kommissionens nätverk för förebyggande och upptäckt av bedrägerier, revisionsrättens rapporter, Europaparlamentets resolutioner och kommissionens rapporter om skydd av ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

105.

Olafs generaldirektör meddelade kommittén att Olafs prioriteringar i utredningspolicyn hade fastställts på grundval av synpunkter från berörda parter, däribland bidrag från kommissionens nätverk för förebyggande och upptäckt av bedrägerier, revisionsrättens rapporter, Europaparlamentets resolutioner och kommissionens rapporter om skydd av ekonomiska intressen.

| 106. | Utifrån den information som mottogs från Olaf konstaterade kommittén att totalt 222 utredningar och 44 samordningsärenden hade inletts 2019. 117 utredningar och samordningsärenden omfattades av 2018 års utredningsprioriteringar (vilket motsvarar 43 procent av de inledda utredningarna och samordningsärendena). Eftersom informationen är mycket begränsad kan kommittén inte bedöma antalet inledda ärenden per sektor eller direktorat. Kommittén konstaterar att Olaf slog ihop procentsatserna för inledda utredningar och samordningsärenden vid rapporteringen av genomförandet av utredningsprioriteringarna 2019, i strid mot tidigare praxis. Jämförelsevis inledde Olaf 218 utredningar och 30 samordningsärenden under 2018. Av dessa omfattades 68 utredningar och 20 samordningsärenden av 2018 års prioriteringar (vilket motsvarade 31 procent av de inledda utredningarna och 67 procent av de inledda samordningsärendena). Kommittén föreslår att Olaf framöver ska tillämpa samma metod som under föregående år och rapportera procentsatserna per kategori av inledda utredningar. |
| --- | --- |

106.

Utifrån den information som mottogs från Olaf konstaterade kommittén att totalt 222 utredningar och 44 samordningsärenden hade inletts 2019. 117 utredningar och samordningsärenden omfattades av 2018 års utredningsprioriteringar (vilket motsvarar 43 procent av de inledda utredningarna och samordningsärendena). Eftersom informationen är mycket begränsad kan kommittén inte bedöma antalet inledda ärenden per sektor eller direktorat. Kommittén konstaterar att Olaf slog ihop procentsatserna för inledda utredningar och samordningsärenden vid rapporteringen av genomförandet av utredningsprioriteringarna 2019, i strid mot tidigare praxis. Jämförelsevis inledde Olaf 218 utredningar och 30 samordningsärenden under 2018. Av dessa omfattades 68 utredningar och 20 samordningsärenden av 2018 års prioriteringar (vilket motsvarade 31 procent av de inledda utredningarna och 67 procent av de inledda samordningsärendena). Kommittén föreslår att Olaf framöver ska tillämpa samma metod som under föregående år och rapportera procentsatserna per kategori av inledda utredningar.

| 107. | Kommittén konstaterar en förbättring under 2019 av andelen inledda fall som omfattades av Olafs utredningsprioriteringar jämfört med 2018. Dock kvarstår det faktum att de flesta ärenden som Olaf inledde 2019, vilka utgjorde cirka 57 procent av Olafs utredningar och samordningsärenden, inte omfattas av de egna utredningsprioriteringarna. Kommittén bad Olaf om mer information om dessa utredningar och om skälen till dessa beslut. |
| --- | --- |

107.

Kommittén konstaterar en förbättring under 2019 av andelen inledda fall som omfattades av Olafs utredningsprioriteringar jämfört med 2018. Dock kvarstår det faktum att de flesta ärenden som Olaf inledde 2019, vilka utgjorde cirka 57 procent av Olafs utredningar och samordningsärenden, inte omfattas av de egna utredningsprioriteringarna. Kommittén bad Olaf om mer information om dessa utredningar och om skälen till dessa beslut.

| 108. | Kommittén konstaterar att Olaf paradoxalt nog betraktar de egna utredningskriterierna enbart som sista och övriga kriterier för att inleda ett ärende. Även om utredningsprioriteringarna inte alltid kan användas som tillräcklig grund för att inleda en utredning kvarstår det faktum att de ger Olaf möjlighet att prioritera sina utredningar och tilldela resurser därefter och på ett öppet sätt. |
| --- | --- |

108.

Kommittén konstaterar att Olaf paradoxalt nog betraktar de egna utredningskriterierna enbart som sista och övriga kriterier

| 109. | Kommittén anser att det krävs radikala förändringar i Olafs synsätt på de egna utredningsprioriteringarna för att säkerställa att Olafs utredningar är effektiva och ändamålsenliga och att resurser tilldelas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

109.

Kommittén anser att det krävs radikala förändringar i Olafs synsätt på de egna utredningsprioriteringarna för att säkerställa att Olafs utredningar är effektiva och ändamålsenliga och att resurser tilldelas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.

Förbindelser med Olaf, EU-institutionerna, Olafs samarbetspartner och berörda parter

Förbindelser med Olaf, EU-institutionerna, Olafs samarbetspartner och berörda parter

| 110. | Kommittén är ett oberoende organ som ansvarar för att övervaka Olaf och behöver därför en öppen och konstruktiv kommunikation med Olaf. Olafs generaldirektör och hans team deltog i åtta av kommitténs tio plenarsammanträden. Under rapporteringsperioden hölls även bilaterala möten med Olafs generaldirektör och arbetsmöten mellan övervakningskommitténs föredragande och Olafs ledning och personal. Kommittén uppskattar denna informativa och konstruktiva dialog och ser fram emot att upprätthålla närmare kontakter med Olafs operativa grupper. |
| --- | --- |

110.

Kommittén är ett oberoende organ som ansvarar för att övervaka Olaf och behöver därför en öppen och konstruktiv kommunikation med Olaf. Olafs generaldirektör och hans team deltog i åtta av kommitténs tio plenarsammanträden. Under rapporteringsperioden hölls även bilaterala möten med Olafs generaldirektör och arbetsmöten mellan övervakningskommitténs föredragande och Olafs ledning och personal. Kommittén uppskattar denna informativa och konstruktiva dialog och ser fram emot att upprätthålla närmare kontakter med Olafs operativa grupper.

| 111. | I november 2019 hade kommittén ett möte med Olafs personal. Det var ett bra tillfälle för kommittén att ta upp saker och ting direkt med Olafs utredare och personal, presentera kommitténs ledamöter och sekretariat, presentera sitt arbete och besvara konstruktiva frågor från Olafs personal. Kommittén uppskattar Olafs arbete med detta evenemang och uppmuntrar Olaf att fortsätta med detta på regelbunden basis. |
| --- | --- |

111.

I november 2019 hade kommittén ett möte med Olafs personal. Det var ett bra tillfälle för kommittén att ta upp saker och ting direkt med Olafs utredare och personal, presentera kommitténs ledamöter och sekretariat, presentera sitt arbete och besvara konstruktiva frågor från Olafs personal. Kommittén uppskattar Olafs arbete med detta evenemang och uppmuntrar Olaf att fortsätta med detta på regelbunden basis.

| 112. | Att upprätthålla goda och regelbundna förbindelser med EU-institutionerna är något som kommittén värdesätter högt. I september 2019 presenterade kommittén sina slutsatser från 2018 års verksamhetsrapport för kommissionen, Europaparlamentet (budgetkontrollutskottet) och rådet (arbetsgruppen för bedrägeribekämpning). Kommittén bidrog aktivt till överläggningarna med institutionerna i enighet med artikel 16 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013, vilka ägde rum i december 2019. |
| --- | --- |

112.

Att upprätthålla goda och regelbundna förbindelser med EU-institutionerna är något som kommittén värdesätter högt. I september 2019 presenterade kommittén sina slutsatser från 2018 års verksamhetsrapport för kommissionen, Europaparlamentet (budgetkontrollutskottet) och rådet (arbetsgruppen för bedrägeribekämpning). Kommittén bidrog aktivt till överläggningarna med institutionerna i enighet med artikel 16 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013, vilka ägde rum i december 2019.

| 113. | Under rapporteringsperioden fick kommittén möjlighet att ha regelbundna möten med den tidigare och den nuvarande kommissionsledamoten med ansvar för Olaf och med kommissionens generalsekretariat, för att få återkoppling om Olafs resultat och information om pågående diskussioner, inbegripet ändringen av Olaf-förordningen. |
| --- | --- |

113.

Under rapporteringsperioden fick kommittén möjlighet att ha regelbundna möten med den tidigare och den nuvarande kommissionsledamoten med ansvar för Olaf och med kommissionens generalsekretariat, för att få återkoppling om Olafs resultat och information om pågående diskussioner, inbegripet ändringen av Olaf-förordningen.

| 114. | Kommittén har även ägnat uppmärksamhet åt Olafs partner och berörda parter. I mars 2019 ägde överläggningar rum mellan kommitténs ledamöter och Europeiska ombudsmannen. Ordföranden och en ledamot av kommittén träffade i september 2019 företrädare för Europeiska regionkommittén (ReK) – utskottet för medborgarskap, styresformer, institutionella frågor och yttre förbindelser (CIVEX). Huvudämnet för diskussionerna var rättsstatsprincipen (44). I november och december 2019 hade kommittén två möten med EDPS. Vid plenarsammanträdet i november 2019 uppmanade kommittén direktören för kommissionens utrednings- och disciplinbyrå (IDOC) (45) att förklara IDOC:s roll, funktion och samspel med Olaf. Kommittén vill fortsätta med dessa givande möten framöver. |
| --- | --- |

114.

Kommittén har även ägnat uppmärksamhet åt Olafs partner och berörda parter. I mars 2019 ägde överläggningar rum mellan kommitténs ledamöter och Europeiska ombudsmannen. Ordföranden och en ledamot av kommittén träffade i september 2019 företrädare för Europeiska regionkommittén (ReK) – utskottet för medborgarskap, styresformer, institutionella frågor och yttre förbindelser (CIVEX). Huvudämnet för diskussionerna var rättsstatsprincipen (44

45

| 115. | Avslutningsvis deltog kommittén och sekretariatet även i den konferens som Olaf anordnade om skyddet av EU:s ekonomiska intressen (46). Kommittén anser att denna konferens var ett bra evenemang och innebar att kommittén fick möjlighet att träffa och diskutera med Olafs partner och berörda parter från olika medlemsstater och ge åhörarna aktuell information om kommitténs nuvarande och tidigare arbete med förfarandegarantier. |
| --- | --- |

115.

Avslutningsvis deltog kommittén och sekretariatet även i den konferens som Olaf anordnade om skyddet av EU:s ekonomiska intressen (46

Översyn av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013

Översyn av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013

| 116. | Under rapporteringsåret följde kommittén mycket noga uppföljningen av kommissionens förslag från 2018 om ändring av Olaf-förordningen för att upprätta ett närmare samarbete med EPPO och säkerställa att Olafs utredningar är ändamålsenliga (47). |
| --- | --- |

116.

Under rapporteringsåret följde kommittén mycket noga uppföljningen av kommissionens förslag från 2018 om ändring av Olaf-förordningen för att upprätta ett närmare samarbete med EPPO och säkerställa att Olafs utredningar är ändamålsenliga (47

| 117. | Den 16 april 2019 antog Europaparlamentet en lagstiftningsresolution för en ståndpunkt vid första behandlingen (48). Kommittén noterar med stor tillfredsställelse att parlamentet beaktade kommitténs synpunkter om särskilda bestämmelser i det ändrade förslaget (49). |
| --- | --- |

117.

Den 16 april 2019 antog Europaparlamentet en lagstiftningsresolution för en ståndpunkt vid första behandlingen (48

49

| 118. | Rådets mandat (50) för förhandlingar med Europaparlamentet och det sistnämndas beslut att inleda interinstitutionella förhandlingar efter första behandlingen av förslaget (51) öppnade dörren för att inleda trepartsförhandlingar (52). |
| --- | --- |

118.

Rådets mandat (50

51

52

| 119. | Kommittén var medveten om vikten av denna reform och försökte spela en aktiv och konstruktiv roll i de diskussioner som fördes. Kommittén vill vad detta beträffar upprepa de synpunkter på förslaget som den lämnade i slutet av 2018. Kommitténs synpunkter byggde på principerna om ett opartiskt genomförande av utredningar, rättssäkerhet, öppenhet och ansvarighet, som alla måste respekteras av Olaf. |
| --- | --- |

119.

Kommittén var medveten om vikten av denna reform och försökte spela en aktiv och konstruktiv roll i de diskussioner som fördes. Kommittén vill vad detta beträffar upprepa de synpunkter på förslaget som den lämnade i slutet av 2018. Kommitténs synpunkter byggde på principerna om ett opartiskt genomförande av utredningar, rättssäkerhet, öppenhet och ansvarighet, som alla måste respekteras av Olaf.

| 120. | När det gäller förslaget om att inrätta en registeransvarig för rättssäkerhetsgarantier (nedan kallad registeransvarig) för att stärka rättssäkerhetsgarantierna för personer som är föremål för Olafs utredningar, är kommittén framför allt övertygad om att den registeransvarige bör omfattas av kommitténs ansvarsområde. Enligt kommittén finns det en poäng med att det organ som i dag övervakar och har tillsyn över att Olaf respekterar rättssäkerhetsgarantierna i efterhand har samma funktion även på förhand. |
| --- | --- |

120.

När det gäller förslaget om att inrätta en registeransvarig för rättssäkerhetsgarantier (nedan kallad registeransvarig

| 121. | I synnerhet skulle den registeransvariges befogenheter (53) att övervaka Olafs respekt för rättssäkerhetsgarantierna i allt väsentligt överlappa de befogenheter som kommittén hittills har haft. Detta skulle inte bara kunna leda till onödigt dubbelarbete utan även till att de båda organen riskerar att avge skiljaktiga eller till och med motstridiga rekommendationer till Olafs generaldirektör i frågor som i grund och botten är identiska. |
| --- | --- |

121.

I synnerhet skulle den registeransvariges befogenheter (53

| 122. | Dessutom anser kommittén att man först bör överväga att använda eller stärka befintliga organ innan nya inrättas. Att duplicera något som i själva verket är ett befintligt organ (kommittén) skapar onödig administrativ komplexitet och ineffektivitet. |
| --- | --- |

122.

Dessutom anser kommittén att man först bör överväga att använda eller stärka befintliga organ innan nya inrättas. Att duplicera något som i själva verket är ett befintligt organ (kommittén) skapar onödig administrativ komplexitet och ineffektivitet.

| 123. | Kommittén har redan ett välfungerande sekretariat – som också erkänns som ett helt oberoende organ i den nuvarande Olaf-förordningen – med betydande erfarenhet av att hantera och behandla klagomål i efterhand mot Olaf. |
| --- | --- |

123.

Kommittén har redan ett välfungerande sekretariat – som också erkänns som ett helt oberoende organ i den nuvarande Olaf-förordningen – med betydande erfarenhet av att hantera och behandla klagomål i efterhand mot Olaf.

| 124. | Av konsekvens- och enhetlighetsskäl samt skäl som rör den administrativa effektiviteten, sett till en rationell och optimal användning av befintliga resurser och medel, bör den registeransvarige därmed omfattas av kommitténs behörighetsområde och på så sätt upprätthålla de höga krav på oberoende som ställs för en sådan uppgift samtidigt som budgetutgifterna skulle minska och befintliga personalresurser utnyttjas. |
| --- | --- |

124.

Av konsekvens- och enhetlighetsskäl samt skäl som rör den administrativa effektiviteten, sett till en rationell och optimal användning av befintliga resurser och medel, bör den registeransvarige därmed omfattas av kommitténs behörighetsområde och på så sätt upprätthålla de höga krav på oberoende som ställs för en sådan uppgift samtidigt som budgetutgifterna skulle minska och befintliga personalresurser utnyttjas.

Övervakningskommitténs styrning

Övervakningskommitténs styrning

Kommitténs arbetssätt

Kommitténs arbetssätt

| 125. | Under 2019 höll kommittén tio plenarsammanträden (54). Ordföranden, föredragandena och sekretariatets medlemmar sammanträdde också regelbundet för att behandla särskilda frågor. Övervakningskommittén utsåg en föredragande för varje större fråga som behandlades. I samarbete med sekretariatet utarbetade föredragandena förslag till rapporter, yttranden eller arbetsdokument som skulle behandlas vid plenarsammanträdena. De sammanträdde också med Olafs ledning och personal vid utarbetandet av kommitténs yttranden och rapporter. Kommittén diskuterade sina yttranden med Olaf innan de antogs. |
| --- | --- |

125.

Under 2019 höll kommittén tio plenarsammanträden (54

Personalrekryteringen till kommitténs sekretariat

Personalrekryteringen till kommitténs sekretariat

| 126. | Under rapporteringsperioden tillsatte sekretariatet två lediga tjänster, och det utsågs en ny chef för sekretariatet till följd av ett uttagningsförfarande enligt artikel 29.2 i tjänsteföreskrifterna. Den nya sekretariatschefen tillträdde sin tjänst i oktober 2019. |
| --- | --- |

126.

Under rapporteringsperioden tillsatte sekretariatet två lediga tjänster, och det utsågs en ny chef för sekretariatet till följd av ett uttagningsförfarande enligt artikel 29.2 i tjänsteföreskrifterna. Den nya sekretariatschefen tillträdde sin tjänst i oktober 2019.

| 127. | Kommittén deltog i samtliga rekryteringsförfaranden. Tjänstemän som förordnas till sekretariatet får aldrig begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå rörande utövandet av kommitténs övervakningsfunktion. Genom att kommittén deltar i rekryteringen till sekretariatet säkerställs och garanteras oberoende i uttagningsförfarandet. |
| --- | --- |

127.

Kommittén deltog i samtliga rekryteringsförfaranden. Tjänstemän som förordnas till sekretariatet får aldrig begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå rörande utövandet av kommitténs övervakningsfunktion. Genom att kommittén deltar i rekryteringen till sekretariatet säkerställs och garanteras oberoende i uttagningsförfarandet.

Dataskyddsombudet

Dataskyddsombudet

| 128. | Enligt den nya Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (55) måste ytterligare genomföranderegler rörande dataskyddsombudet antas av varje EU-institution eller EU-organ. Olaf och kommittén har samma dataskyddsombud. Beslutet från Olafs generaldirektör om antagande av genomförandebestämmelser rörande dataskyddsombudet för Olaf och övervakningskommitténs sekretariat antogs i juli 2019 (56). |
| --- | --- |

128.

Enligt den nya Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (55

56

Sekretariatets placering

Sekretariatets placering

| 129. | Till följd av en ändring av Olaf-förordningen (57) tillhandahålls kommitténs sekretariat av kommissionen, oberoende av Olaf och i nära samarbete med kommittén. Sedan februari 2017 ingår sekretariatet administrativt i Byrån för löneadministration och individuella ersättningar (PMO) vid kommissionen men är fortfarande placerat i en separat säkerhetszon i Olafs lokaler. |
| --- | --- |

129.

Till följd av en ändring av Olaf-förordningen (57

| 130. | När det gäller sekretariatets befintliga placering har kommittén uttryckt uppfattningen att sekretariatet skulle kunna utföra sina uppgifter mer effektivt om den vore placerad på lämplig plats inom Olafs säkerhetszon men endast omfattas av kommitténs behörighet. |
| --- | --- |

130.

När det gäller sekretariatets befintliga placering har kommittén uttryckt uppfattningen att sekretariatet skulle kunna utföra sina uppgifter mer effektivt om den vore placerad på lämplig plats inom Olafs säkerhetszon men endast omfattas av kommitténs behörighet.

| 131. | Kommittén har informerat Olaf, Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska revisionsrätten om vikten av att hitta en lämpligare plats för sekretariatet och att den nuvarande reformen av Olaf-förordningen är ett bra tillfälle att behandla frågan på nytt. |
| --- | --- |

131.

Kommittén har informerat Olaf, Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska revisionsrätten om vikten av att hitta en lämpligare plats för sekretariatet och att den nuvarande reformen av Olaf-förordningen är ett bra tillfälle att behandla frågan på nytt.

Budgetfrågor

Budgetfrågor

| 132. | Kommitténs budget för 2019 var på 200 000 euro och budgetgenomförandet var 80,60 procent. Direktören för löneadministration och individuella ersättningar är den utanordnare som genom vidaredelegering ansvarar för utgifterna. |
| --- | --- |

132.

Kommitténs budget för 2019 var på 200 000 euro och budgetgenomförandet var 80,60 procent. Direktören för löneadministration och individuella ersättningar är den utanordnare som genom vidaredelegering ansvarar för utgifterna.

Kommitténs webbplats

Kommitténs webbplats

| 133. | För att garantera öppenhet och kommunikation med allmänhet och berörda parter sköter övervakningskommittén, i egenskap av ett oberoende organ, sin egen särskilda webbplats (58) inom webbplatssystemet europa.eu, oberoende av och parallellt med Olafs webbplats. Alla yttranden och rapporter som kommittén antar, liksom alla andra relevanta handlingar, uppgifter och data, offentliggörs på kommitténs särskilda webbplats om de inte är sekretessbelagda. Sekretariatet ansvarar för webbplatsens innehåll och underhåll, i enlighet med kommitténs anvisningar. |
| --- | --- |

133.

För att garantera öppenhet och kommunikation med allmänhet och berörda parter sköter övervakningskommittén, i egenskap av ett oberoende organ, sin egen särskilda webbplats (58

| 134. | Kommittén lanserade sin webbplats 2015 (59). Kommittén arbetar för närvarande med att göra webbplatsen mer åtkomlig och engagerande och således mer användarvänlig. Den nya webbplatsen bör kunna tas i drift i slutet av 2020. |
| --- | --- |

134.

Kommittén lanserade sin webbplats 2015 (59

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

1

(2)  Artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999, se https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:02013R0883-20170101.

2

(3)  För att ta tillvara kommitténs erfarenheter ska ledamöterna bytas ut på en alternerande grund, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/ALL/?uri=CELEX:32011Q1124%2801%29.

4

(5)  Från januari 2019 till december 2019.

5

(6)  Bryssel den 3 april 2019, COM(2019) 163 final.

6

(7)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR19_01/SR_FRAUD_RISKS_SV.pdf.

7

(8)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR19_01/SR_FRAUD_RISKS_SV.pdf.

8

(9)  Yttrande nr 1/2020 – Nedlagda Olaf-ärenden som rör EU-institutionernas ledamöter). Den icke-konfidentiella versionen av yttrandet finns allmänt tillgänglig på https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/sites/default/files/opinion_no._1_2020_.pdf.pdf.

9

(10)  Tribunalens dom av den 21 maj 2014 i mål T-447/11, Catinis mot kommissionen, punkt 34 och där angiven rättspraxis.

10

(11)  Tribunalens dom av den 21 maj 2014 i mål T-447/11, Catinis mot kommissionen, punkt 34; förenade målen C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P till C-252/99 P och C-254/99 P, Limburgse Vinyl Maatschappij m.fl. mot kommissionen [2002] ECR I-8375, punkt 187.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

12

(13)  Artikel 7.5 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och tribunalens dom av den 8 juli 2008 i målet T-48/05, Franchet och Byk mot kommissionen, punkt 274.

13

(14)  Tribunalens dom av den 8 juli 2008 i mål T-48/05, Franchet och Byk mot kommissionen, punkterna 167 och 168.

14

(15)  Verksamhetsrapport från Olafs övervakningskommitté – 2018, punkt 45 och följande avsnitt.

15

Verksamhetsrapport från Olafs övervakningskommitté – 2018

(16)  Punkt 8 i det gemensamma yttrandet från de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen avseende tre aspekter av förhållandet mellan Olaf och dess övervakningskommitté av den 12 september 2016. (Skyddat dokument i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

16

(17)  Punkt 8 i det citerade gemensamma yttrandet.

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (EGT L 136, 31.5.1999, s. 1).

18

(19)  I den inledande bedömningen presenterade bedömaren den insamlade informationen och avgav en rekommendation till Olafs generaldirektör om huruvida en utredning borde inledas. Denna information finns för närvarande med i Yttrande om beslut om inledande – första lägesrapporten, Olafs handledning om urval av ärenden.

19

Yttrande om beslut om inledande

(20)  Enligt den tidigare Olaf-förordningen (förordning (EG) nr 1073/1999) var rapporteringsperioden ”nio månader” enligt artikel 11.7. Genom artikel 7.8 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 förlängdes rapporteringsperioden till ”tolv månader”.

20

(21)  Kommitténs årsrapport 2018 punkterna 45, 46 och 49, kommitténs årsrapport 2017, punkterna 24–29, kommitténs årsrapport 2016, punkterna 30–33, kommitténs årsrapport 2015, punkterna 30–33 och punkterna 1–9, kommitténs årsrapport 2014, punkterna 26–28, kommitténs årsrapport 2013, punkterna 18–19 och kommitténs årsrapport 2012, punkt 36.

21

(22)  Se kommitténs yttrande nr 2/2017 som åtföljer kommissionens utvärderingsrapport om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (artikel 19, punkterna 30 och 31); kommitténs yttrande nr 4/2014 – Kontroll av längden på Olafs utredningar, punkt 20.

22

(23)  Övervakningskommittén lät Olaf ta del av resultaten av sin analys genom en skrivelse av den 27 november 2019 och föreslog en alternativ lösning.

23

(24)  EDPS yttrande om en anmälan om förhandskontroll som tagits emot från Olafs dataskyddsombud i fråga om regelbunden övervakning av utredningsarbetet (ärende 2007/73).

24

(25)  EDPS yttrande Villkor för tillhandahållande av personuppgifter från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) till Olafs övervakningskommitté) (EDPS ref. nr. 2019-0720 – D 0793).

25

(26)  Utdrag från EDPS yttrande 2020: I klartext måste kommittén, för att den ska kunna utföra sitt övervakningsuppdrag, veta varför Olaf inte har slutfört sin utredning än och vilka planer Olaf har på att slutföra den. Den behöver även information för att den ska kunna skydda Olafs utredningsmässiga oberoende. Vilken information som behövs beror på det exakta ändamålet med kommitténs övervakningsverksamhet.

26

Om en utredning till exempel handlar om personer i politiskt utsatt ställning och detta har gjort att utredningen tagit längre tid, anser vi att Olaf borde ta med sådan information i rapporteringsformuläret (inbegripet namnen).

Att kontrollera utredningarnas längd kan i vissa fall kräva att man har tillgång till namnen på de fysiska personerna i fråga. På samma sätt kan namn krävas för att rapportera om hur förfarandegarantier har säkerställts (information om utredning, förhör, synpunkter osv.).

Även för andra delar av kommitténs uppgifter kan kommittén hävda att den behöver namnen på de personer som omfattas av en utredning: en av dess uppgifter är att skydda Olafs utredningsmässiga oberoende, vilket innefattar att undersöka om det finns kopplingar mellan utredare och berörda personer.

Kommittén har rätt att få ytterligare information om den anser att sådan är nödvändig för att få kunskap om och kontrollera ett särskilt ärende i enlighet med artikel 15.1 femte stycket i Olaf-förordningen. Så kan exempelvis vara fallet när kommittén anser att Olafs förklaringar är otillräckliga eller när den vill dubbelkontrollera Olafs redogörelse. Om kommittén får namnen på de berörda personerna bör den kunna undersöka huruvida ytterligare information krävs för att den ska kunna utföra sina uppdrag. Detta skiktade tillvägagångssätt förefaller vara i linje med principen om uppgiftsminimering (att endast samla in den information som man behöver, enligt artikel 4.1 c i förordningen).

(27)  Rapporter som Olaf tillhandahöll övervakningskommittén under 2019.

27

(28)  Utredarna har endast i mycket få fall gett ytterligare, men alltjämt otillräcklig, information genom att använda sig av kategorin ”övrigt”.

28

(29)  Tribunalens dom av den 3 maj 2018 i mål T-48/16, Sigma Orionis mot kommissionen, punkterna 104 och 105 samt ytterligare rättspraxis som citeras i punkt 100.

29

(30)  https://ec.europa.eu/anti-fraud/olaf-and-you/complaints-olaf-investigations_sv.

30

(31)  Olaf informerade även kommittén om ett sjunde klagomål som byrån mottog i december 2019. Kommittén gjorde ingen analys av klagomålet eftersom det fortfarande var under behandling vid den tidpunkten.

31

(32)  Förstainstansrättens dom i mål T-259/03, Nikalaou mot kommissionen, punkt 238.

32

(33)  OLAF-FMB-supervisory-committee@ec.europa.eu.

33

(34)  Meddelande till Jan Mulder, ordförande för Olafs övervakningskommitté av den 25 november 2019.

34

(35)  Se punkt 32 i yttrandet som åtföljer kommissionens utvärderingsrapport om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (artikel 19). https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/sites/default/files/opinion_2_2017.pdf.

35

(36)  Kommittén gör en ingående analys av 43 ärenden där Olafs rekommendationer inte har följts upp av de behöriga myndigheterna.

36

(37)  Övervakningsgruppen var till en början ett pilotprojekt och blev sedan en bestående del av Olafs struktur efter omorganiseringen av Olaf i mitten av 2020.

37

(38)  Artikel 17.5 a tredje stycket i Olaf-förordningen.

38

(39)  Se kommitténs verksamhetsrapport för 2018, punkt 52.

39

(40)  Artikel 325 i EUF-fördraget.

40

(41)  Skrivelse av den 14 oktober 2019.

41

(42)  Se kommitténs verksamhetsrapport för 2018, punkt 60.

42

(43)  Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden.

43

(44)  Se meddelandet från kommissionen Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan av den 17 juli 2019, COM(2019) 343 final. (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52019DC0343&from=SV) och ReK:s yttrande om detta – CDR 3730/2019 (https://cor.europa.eu/sv/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-3730-2019).

44

Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan

(45)  Kommissionens utrednings- och disciplinbyrå (IDOC) utför (precis som Olaf) oberoende interna utredningar/undersökningar inom kommissionen.

45

(46)  Konferensen hölls i juni 2019.

46

(47)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52018PC0338.

47

(48)  Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) vad gäller samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och effektiviteten i Olafs utredningar (COM(2018) 338 – C8-0214/2018 – 2018/0170(COD) http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0383_SV.html.

48

(49)  Övervakningskommitténs skrivelse till ordföranden för Europaparlamentets budgetkontrollutskott av den 20 november 2018.

49

(50)  Rådets mandat för förhandlingar med Europaparlamentet av den 7 juni 2019.

50

(51)  Budgetkontrollutskottets beslut att delta i interinstitutionella förhandlingar antogs den 8 oktober 2019 och tillkännagavs i Europaparlamentets kammare den 9 oktober 2019.

51

(52)  Det första trepartsmötet hölls den 5 november och det andra den 12 december 2019.

52

(53)  I den registeransvariges uppgifter skulle ingå att i) granska klagomål om kränkningar av rättssäkerhetsgarantierna och utfärda rekommendationer utan bindande verkan till Olafs generaldirektör i fråga om klagomålen, ii) övervaka i vilken utsträckning de rättssäkerhetskrav som gäller vid Olafs utredningar följs, iii) säkerställa skyndsam handläggning av utredningar för att undvika onödigt dröjsmål, iv) godkänna inspektioner och vissa andra förfaranden som genomförs på plats hos EU-institutioner.

53

(54)  Datumen för kommitténs sammanträden finns på följande länk: https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/activities/events.

54

(55)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

55

(56)  https://ec.europa.eu/anti-fraud/sites/antifraud/files/dpo_implementing_rules_en.pdf.

56

(57)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2016/2030 av den 26 oktober 2016 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 vad gäller sekretariatet för övervakningskommittén för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (EUT L 317, 23.11.2016, s. 1). Förordningen trädde i kraft den 1 januari 2017.

57

(58)  Kommitténs webbplats lanserades på nätet den 4 december 2015. https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/.

58

(59)  Övervakningskommitténs beslut om öppenhet i sin oberoende verksamhet av den 5 november 2014.

59

---