# Uradni list C 309/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.309.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 309 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5512. oktober 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.309.slv

Uradni list

Evropske unije

C 309

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5512. oktober 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE
  Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških skupin držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi


  23. seja je potekala v Horsensu (Danska) od 28. do 30. maja 2012. |
| 2012/C 309/01 | Zapisnik s seje v ponedeljek, 28. maja 2012 | 1 |
| 2012/C 309/02 | Zapisnik s seje v torek, 29. maja 2012 | 5 |
| 2012/C 309/03 | Zapisnik s seje v sredo, 30. maja 2012 | 8 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE
  Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških skupin držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi


  23. seja je potekala v Horsensu (Danska) od 28. do 30. maja 2012.

Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških skupin držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi

23. seja je potekala v Horsensu (Danska) od 28. do 30. maja 2012.

2012/C 309/01

Zapisnik s seje v ponedeljek, 28. maja 2012

1

2012/C 309/02

Zapisnik s seje v torek, 29. maja 2012

5

2012/C 309/03

Zapisnik s seje v sredo, 30. maja 2012

8

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških skupin držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi 23. seja je potekala v Horsensu (Danska) od 28. do 30. maja 2012.

| 12.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/1

---

ZAPISNIK S SEJE V PONEDELJEK, 28. MAJA 2012

2012/C 309/01

Vsebina

Uradna ustanovna seja

Zasedanje Skupne parlamentarne skupščine

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

| 1. | Sprejetje dnevnega reda (AP101.145) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sprejetje zapisnikov zadnjih dveh sej 22. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine (UL C 145, 23. maj 2012) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva 27. maja 2012 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izjava člana Komisije, pristojnega za razvoj, Andrisa Piebalgsa |
| --- | --- |

4.

| 5. | Razprava s članom Komisije, pristojnega za razvoj, Andrisom Piebalgsom – brez seznama govornikov |
| --- | --- |

5.

| 6. | Čas za vprašanja Komisiji |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ukrepi Komisije, povezani z resolucijami, sprejetimi na 22. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nestanovitnost cen, delovanje svetovnih trgov za kmetijske proizvode in njihov vpliv na zanesljivo preskrbo s hrano v državah AKP
  Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino
  Soporočevalca: Cornelius T. Mwalwanda (Malavi) in David Martin |
| --- | --- |

8.

Nestanovitnost cen, delovanje svetovnih trgov za kmetijske proizvode in njihov vpliv na zanesljivo preskrbo s hrano v državah AKP

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Soporočevalca: Cornelius T. Mwalwanda (Malavi) in David Martin

ZAPISNIK S SEJE V PONEDELJEK, 28. MAJA 2012

(Seja se je začela ob 11.00)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili:

Peter Sørensen, župan mesta Horsens, Mogens Lykketoft, predsednik danske nacionalne skupščine, Musikari Kombo, sopredsednik skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, Louis Michel, sopredsednik skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, Helle Thorning-Schmidt, danska predsednica vlade.

(Seja je bila prekinjena ob 12.30 in se je nadaljevala ob 15.05)

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

Sopredsednik

Zasedanje Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je pozdravil vse udeležence.

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je sporočil, da bo seznam članov Skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovali organi držav AKP in Evropski parlament, priložen zapisniku.

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

Sopredsednik je sporočil, da so bile prejete tri zahteve za akreditacijo predstavnikov, ki niso poslanci. V skladu s členom 17(1) Sporazuma iz Cotonouja in člena 1(2) poslovnika Skupne parlamentarne skupščine sta bila zaradi izrednih okoliščin višje sile akreditirana njegova visokost Peceli V. Vocea, veleposlanik Fidžija, in poslanec Mamy Rakotoarivelo, predsednik prehodnega kongresa (Madagaskar).

1.   Sprejetje dnevnega reda (AP101.145)

Dnevni red je bil sprejet v obliki, navedeni v zapisniku.

2.   Sprejetje zapisnikov zadnjih dveh sej 22. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine (UL C 145, 23. maj 2012)

Zapisnik je bil sprejet.

3.   Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva 27. maja 2012

Sopredsednik je poročal o sklepih seje predsedstva 27. maja 2012.

Sprejeti so bili naslednji sklepi:

| a) | Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila: | Odbor za politične zadeve







  — | Ponovne grožnje vojaških udarov za demokracijo in politično stabilnost v državah AKP in vloga mednarodne skupnosti. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila:

Odbor za politične zadeve

—

Ponovne grožnje vojaških udarov za demokracijo in politično stabilnost v državah AKP in vloga mednarodne skupnosti.

| | Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino







  — | Ocena sporazumov o gospodarskem partnerstvu (o končnem naslovu bo odločil odbor). |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

—

Ocena sporazumov o gospodarskem partnerstvu (o končnem naslovu bo odločil odbor).

| | Odbor za socialne zadeve in okolje







  — | Človeški viri za zdravje v državah AKP. |
| --- | --- | --- |

Odbor za socialne zadeve in okolje

—

Človeški viri za zdravje v državah AKP.

| b) | Resolucijo o Sudanu in Južnem Sudanu bo nadomestila izjava sopredsednikov. |
| --- | --- |

b)

Resolucijo o Sudanu in Južnem Sudanu bo nadomestila izjava sopredsednikov.

| c) | O razmerah v Gvineji Bissau bo potekala razprava brez resolucije. |
| --- | --- |

c)

O razmerah v Gvineji Bissau bo potekala razprava brez resolucije.

| d) | Osma regionalna seja bo v Samoi od 18. do 20. julija 2012. |
| --- | --- |

d)

Osma regionalna seja bo v Samoi od 18. do 20. julija 2012.

| e) | Kadar koli bo to mogoče, bodo vse regionalne seje potekale v ustreznih nacionalnih parlamentih. Število tem za razpravo bo omejeno, da se omogoči poglobljena razprava in se vsem poslancem da možnost sodelovanja. |
| --- | --- |

e)

Kadar koli bo to mogoče, bodo vse regionalne seje potekale v ustreznih nacionalnih parlamentih. Število tem za razpravo bo omejeno, da se omogoči poglobljena razprava in se vsem poslancem da možnost sodelovanja.

| f) | Takoj po zaključku regionalne seje bo na Fidži poslana misija za ugotavljanje dejstev, datumi misije bodo določeni med 22. in 25. julijem 2012. |
| --- | --- |

f)

Takoj po zaključku regionalne seje bo na Fidži poslana misija za ugotavljanje dejstev, datumi misije bodo določeni med 22. in 25. julijem 2012.

| g) | Če bo Afriška unija namestila dolgoročno misijo za opazovanje, bo skupna parlamentarna skupščina v Angolo poslala misijo za opazovanje volitev. Misije za opazovanje volitev se lahko napotijo v republiko Kongo in Vzhodni Timor, če bodo prejeta ustrezna povabila. |
| --- | --- |

g)

Če bo Afriška unija namestila dolgoročno misijo za opazovanje, bo skupna parlamentarna skupščina v Angolo poslala misijo za opazovanje volitev. Misije za opazovanje volitev se lahko napotijo v republiko Kongo in Vzhodni Timor, če bodo prejeta ustrezna povabila.

| h) | Odbor za socialne zadeve in okolje bi moral skupščini predložiti izjavo o reformi ribiške politike Evropske unije in o njenem učinku na države AKP, da se ta sprejme s ploskanjem. |
| --- | --- |

h)

Odbor za socialne zadeve in okolje bi moral skupščini predložiti izjavo o reformi ribiške politike Evropske unije in o njenem učinku na države AKP, da se ta sprejme s ploskanjem.

Sopredsednik se je poklonil spominu na nekdanjega župana mesta Horsens Jana Trøjborga, ki je preminil 6. maja 2012.

Sopredsednik je skupščino obvestil, da se je 26. maja 2012 sestal Ženski forum. Sopredsedovali sta mu Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) in Zita Gurmai, pri čemer so obravnavali "Vlogo žensk pri razvoju podeželja in njihov dostop do zdravstvenih storitev na podeželskih območjih".

Strateški dokumenti za države in regije kot nacionalni okvirni programi, ki zadevajo obdobje 2008–2013 desetega Evropskega razvojnega sklada, so bili posredovani ustreznim vodjem delegacij AKP z namenom obravnave v parlamentih AKP.

Sopredsednik je sporočil roke:

| — | za predloge sprememb k sporazumnim resolucijam in drugim nujnim predlogom resolucij, o katerih se bo glasovalo: v torek, 29. maja 2012 ob 12.00. |
| --- | --- |

—

za predloge sprememb k sporazumnim resolucijam in drugim nujnim predlogom resolucij, o katerih se bo glasovalo: v torek, 29. maja 2012 ob 12.00.

| — | za vprašanja glede načinov glasovanja: v sredo, 30. maja 2012, ob 10.00 v pisni obliki. |
| --- | --- |

—

za vprašanja glede načinov glasovanja: v sredo, 30. maja 2012, ob 10.00 v pisni obliki.

4.   Izjava člana Komisije, pristojnega za razvoj, Andrisa Piebalgsa

Komisar je podal izjavo o trajnostnem razvoju, energiji in vrhu Rio+20, v kateri je med drugim poudaril, da sta trajnost in dobro upravljanje virov v središču razvojne politike EU. Ti elementi so v osrčju izvajanja agende za spremembe EU in predstavljajo ambicije EU v zvezi z vrhom Rio+20 in skupnim Svetom ministrov AKP-EU v Vanuatuju. Podnebne spremembe povzročajo dodatno nujno težavo: pomanjkanje virov. Komisija je predlagala, da bi se osredotočili na zeleno ekonomijo, ki bo v prihodnje zagotavljala temelje življenja, to so na primer voda, energija, zemlja in ekosistemi, vključno z gozdovi, morskim okoljem in učinkovito rabo virov. Od tega so odvisni izkoreninjenje revščine, varnost hrane, pripravljenost na nesreče, zdravje človeka ter preživetje.

5.   Razprava s članom Komisije, pristojnega za razvoj, Andrisom Piebalgsom – brez seznama govornikov

Govorili so: Olle Schmidt, Fiona Hall, Assarid Imbarcaouane (Mali), Marija Nedelčeva (Mariya Nedelcheva), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Patrice Tirolien, Piet Van der Walt (Namibija), Rabindre T. Parmessar (Surinam), Horst Schnellhardt, Adjedoue Weidou (Čad), Norbert Neuser, Christophe Apala Pen'Apala Lutundula (Demokratična republika Kongo), Simon Dieuseul Desras (Haiti), Komi Selom Klassou (Togo), Soubaneh Attaye Ali (Džibuti), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Edwin Banda (Malavi) and Moses Kollie (Liberija).

Komisar je obravnaval različne teme, med drugim tudi: razvojno financiranje; razlike med obveznostmi držav članic EU glede financiranja, potrebnega za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja; energetsko dostopnost in učinkovitost; Al Kajda v sahelski regiji; reforma skupne kmetijske politike in usklajenost razvoja; "diferenciacija" EU, kar zadeva novi instrument za razvojno sodelovanje in prihodnjo podporo držav s srednjim dohodkom; ranljivost in odročnost kot možna merila za "diferenciacijo"; pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu in razpoložljivost preostalega časa za njihovo dokončanje; smernice Evropskega razvojnega sklada; zaloge hrane in biogoriva; izboljšanje razmer na Haitiju; raziskave in razvoj; podpora EU za vključevanje sedanjega neformalnega trgovinskega sektorja v nacionalna gospodarstva AKP; sončna energija in krčenje gozdov; dostop do elektrike na podeželskih področjih.

Komisar je odgovarjal na vprašanja poslancev.

6.   Čas za vprašanja Komisiji

Na Komisijo je bilo naslovljenih 16 vprašanj.

Komisija je predhodno pisno odgovorila na vprašanja. Komisar je ustno odgovoril na dodatna vprašanja naslednjih avtorjev:

| | Vprašanje št. 3, André Pool (Sejšeli), o razvojni politiki Evropske komisije. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 3, André Pool (Sejšeli), o razvojni politiki Evropske komisije.

| | Vprašanje št. 4, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), o sporočilu Evropske komisije o agendi za spremembe. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 4, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), o sporočilu Evropske komisije o agendi za spremembe.

| | Vprašanje št. 17, Horst Schnellhardt, o doseganju razvojnih ciljev tisočletja glede dostopa do vode. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 17, Horst Schnellhardt, o doseganju razvojnih ciljev tisočletja glede dostopa do vode.

| | Vprašanje št. 12, Michael Gahler, o notranjepolitičnih razmerah na Fidžiju. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 12, Michael Gahler, o notranjepolitičnih razmerah na Fidžiju.

| | Vprašanje št. 13, Olle Schmidt, o političnih zapornikih. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 13, Olle Schmidt, o političnih zapornikih.

| | Vprašanje št. 7, Enrique Guerrero Salom, o suši v Afriškem rogu. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 7, Enrique Guerrero Salom, o suši v Afriškem rogu.

| | Vprašanje št. 5, Fiona Hall, o Riu+20. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 5, Fiona Hall, o Riu+20.

| | Vprašanje št. 9, Catherine Bearder, o nezakoniti trgovini s slonovino in Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES). |
| --- | --- |

Vprašanje št. 9, Catherine Bearder, o nezakoniti trgovini s slonovino in Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES).

| | Vprašanje št. 10, Michael Cashman (nadomešča ga Derek Vaughan), o zakonodaji EU o "krvavih rudninah". |
| --- | --- |

Vprašanje št. 10, Michael Cashman (nadomešča ga Derek Vaughan), o zakonodaji EU o "krvavih rudninah".

| | Vprašanje št. 11, Niccoló Rinaldi (nadomešča ga Catherine Bearder), o uvozu opic dolgorepi bradači iz Mauritiusa. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 11, Niccoló Rinaldi (nadomešča ga Catherine Bearder), o uvozu opic dolgorepi bradači iz Mauritiusa.

Avtorji vprašanj št. 1, 2, 6 in 8 niso imeli dodatnih vprašanj.

Avtorji vprašanj št. 14, 15 in 16 niso bili prisotni.

7.   Ukrepi Komisije, povezani z resolucijami, sprejetimi na 22. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine

Komisar je skliceval na dokument o nadaljnjih ukrepih Komisije, povezanih z resolucijami, ki jih je Skupna parlamentarna skupščina sprejela v Loméju (Togo).

8.   Nestanovitnost cen, delovanje svetovnih trgov za kmetijske proizvode in njihov vpliv na zanesljivo preskrbo s hrano v državah AKP

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Soporočevalca: Cornelius T. Mwalwanda (Malavi) in David Martin

Govorili so: Andris Piebalgs (Evropska komisija), Frank Engel, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Françoise Castex, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Nathalie Griesbeck, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Marija Nedelčeva (Mariya Nedelcheva), Assarid Imbarcaouane (Mali), Horst Schnellhardt, Sabado Malendza (Mozambik) in Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

Cornelius T. Mwalwanda (Malavi) (nadomešča Eunice Kazembé kot član skupne parlamentarne skuščine za Malavi) in David Martin sta predstavila poročilo. Cornelius T. Mwalwanda (Malavi) je poudaril, da je nestanovitnost cen ena največjih groženj za sektor kmetijstva v državah AKP. Število ljudi, ogroženih zaradi pomanjkanja hrane, bo naraslo zaradi rasti prebivalstva in vse večje urbanizacije. David Martin je poudarul, da medtem, ko je zdaj hrana v zahodni Evropi in ZDA cenejša kot kdaj koli, morajo prebivalci Afrike zapravljati vse večji odstotek razpoložljivega dohodka za hrano.

Cornelius T. Mwalwanda (Malavi) in David Martin sta zaključila razpravo.

(Seja se je zaključila ob 18.15)

Musikari KOMBO, EGH

Louis MICHEL

Sopredsednika

Mohamed Ibn CHAMBAS in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

| 12.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/5

---

ZAPISNIK S SEJE V TOREK, 29. MAJA 2012

2012/C 309/02

Vsebina

| 1. | Usklajenost politik za razvoj
  Razprava brez resolucije |
| --- | --- |

1.

Usklajenost politik za razvoj

Razprava brez resolucije

| 2. | Družbene in okoljske posledice rudarjenja v državah AKP
  Odbor za socialne zadeve in okolje
  Soporočevalca: Job Ndugai (Tanzanija) in Michèle Rivasi |
| --- | --- |

2.

Družbene in okoljske posledice rudarjenja v državah AKP

Odbor za socialne zadeve in okolje

Soporočevalca: Job Ndugai (Tanzanija) in Michèle Rivasi

| 3. | Podnebni ukrepi: skupno prizadevanje Evropske unije in držav AKP
  Izmenjava mnenj z evropsko komisarko Connie Hedegaard, odgovorno za podnebne ukrepe |
| --- | --- |

3.

Podnebni ukrepi: skupno prizadevanje Evropske unije in držav AKP

Izmenjava mnenj z evropsko komisarko Connie Hedegaard, odgovorno za podnebne ukrepe

| 4. | Rio+20 in energija v okviru trajnostnega razvoja
  Izmenjava mnenj z danskim ministrom za podnebje, energetiko in gradbeništvo Martinom Lidegaardom |
| --- | --- |

4.

Rio+20 in energija v okviru trajnostnega razvoja

Izmenjava mnenj z danskim ministrom za podnebje, energetiko in gradbeništvo Martinom Lidegaardom

| 5. | Sporazumi o gospodarskem partnerstvu – predstavitev stanja
  Izjava Karela De Guchta, član Komisije, pristojnega za mednarodno trgovino, ki ji je sledila razprava |
| --- | --- |

5.

Sporazumi o gospodarskem partnerstvu – predstavitev stanja

Izjava Karela De Guchta, član Komisije, pristojnega za mednarodno trgovino, ki ji je sledila razprava

| 6. | Politične posledice libijskega konflikta za sosednje države AKP in države EU
  Odbor za politične zadeve
  Soporočevalki: Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) in David Casa |
| --- | --- |

6.

Politične posledice libijskega konflikta za sosednje države AKP in države EU

Odbor za politične zadeve

Soporočevalki: Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) in David Casa

| 7. | Razmere v Gvineji Bissau
  Razprava brez resolucije |
| --- | --- |

7.

Razmere v Gvineji Bissau

Razprava brez resolucije

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 29. MAJA 2012

(Seja se je začela ob 9.00)

PREDSEDUJOČI: Musikari KOMBO

Sopredsednik

1.   Usklajenost politik za razvoj

Razprava brez resolucije

Poslanci so izmenjali mnenja v okviru polletnega poročila Komisije o usklajenosti politik za razvoj.

Govorili so: Domenico Rosa (Evropska komisija), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Birgit Schnieber-Jastram, Patrice Tirolien, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Filip Kaczmarek, Adjedoue Waidou (Čad), Françoise Castex, Komi Selom Klassou (Togo), Edit Bauer, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Jacob Oulanyah (Uganda) in Enrique Guerrero Salom.

Evropska komisija je odgovorila na vprašanja poslancev.

Poslanci so se strinjali, da je treba usklajenost politik za razvoj uporabljati na vseh področjih politike, vključno s trgovino in skupno politiko na področju ribištva in kmetijstva. EU in njene države članice kot tudi države AKP in regionalne organizacije morajo zagotoviti, da njihove politike spodbujajo usklajenost politik za razvoj ter regionalno vključevanje. Med drugim je tekla razprava tudi o reformi sektorja sladkorja, dostopa na trg in oceni učinka usklajenosti politik za razvoj.

2.   Družbene in okoljske posledice rudarjenja v državah AKP

Odbor za socialne zadeve in okolje

Soporočevalca: Job Ndugai (Tanzanija) in Michèle Rivasi

Mary Mwanjelwa (Tanzanija) in Edit Bauer sta predstavili poročilo v imenu soporočevalcev Joba Ndugaia in Michèle Rivasi.

Govorili so: Olebile Marakadu Gaborone (Bocvana), Horst Schnellhardt, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Ole Christensen, Tom Marsters (Cookovi otoki), Catherine Bearder, Charles Mwando Nsimba (Demokratična republika Kongo ), Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Demokratična republika Kongo ), Marija Nedelčeva (Mariya Nedelcheva), Manuel Jimenez (Dominikanska republika), Françoise Castex, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Michael Gahler, Hans-Peter Mayer, Zita Gurmai, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Abdourahamane Chegou (Niger), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Attiat Mustafa (Sudan), Charles W. Kakoma (Zambija) in Domenico Rosa (Evropska komisija).

Poslanci so se strinjali, da morajo biti rudninski viri postavljeni v središče razvojne strategije zadevnih držav AKP v korist vseh prebivalcev. Negativne učinke rudarjenja, kot so propadanje okolja, delo otrok, prisvajanje zemljišč, oboroženi spopadi, pranje denarja in utaja davkov, je treba blažiti z ustreznimi regulativnimi ukrepi, mehanizmi za spremljanje in večjo preglednostjo.

Edit Bauer in Mary Mwanjelwa (Tanzanija) sta zaključili razpravo.

3.   Podnebni ukrepi: skupno prizadevanje Evropske unije in držav AKP

Izmenjava mnenj z evropsko komisarko Connie Hedegaard, odgovorno za podnebne ukrepe

Connie Hedegaard je nagovorila prisotne in pri tem poudarila naslednje: vzajemni interes EU in držav AKP na področju preprečevanja podnebnih sprememb, njihovo uspešno sodelovanje na 17. konferenci pogodbenic (COP17) okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) ter nujnost občutnega napredka na vrhu Rio+20, dostop do trajnostne energije za vse, strategije za zeleno rast, potreba po kratkoročnih podnebnih ukrepih pred letom 2020 („nezadostne zaveze“), potreba po večji učinkovitosti splošnega vključevanja podnebnih vprašanj in cilj 20 % odhodkov za podnebne ukrepe v večletnem finančnem okviru 2014–2020.

Govorili so: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Gay Mitchell, Yenielys Vilma Regueiferos Linares (Kuba), Norbert Neuser, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Catherine Bearder, Netty Baldeh (Gambija), Horst Schnellhardt, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo) in Zita Gurmai.

Poslanci so razpravljali o tem, da je treba pri prihajajočih pogajanjih o podnebju nenehno sodelovati in da so potrebni lokalno prilagojeni ukrepi blaženja in prilagajanja, gospodarske priložnosti, ki jih ponujajo zelene naložbe, dostop do rešitev na področju zelene energije in njihova nadgradnja, gospodarjenje z vodami in oceani ter povezanost z vprašanji varnosti hrane, varovanja okolja, krepitve vloge žensk in javnega zdravja.

Komisarka je odgovarjala na vprašanja poslancev.

4.   Rio+20 in energija v okviru trajnostnega razvoja

Izmenjava mnenj z danskim ministrom za podnebje, energetiko in gradbeništvo Martinom Lidegaardom

Danski minister za podnebje, energetiko in gradbeništvo Martin Lidegaard je obravnaval naslednja vprašanja: dostop do energije za vse, postopna opustitev energije, pridobljene iz fosilnih goriv, pozitivni učinki učinkovite rabe energije in obnovljivih virov energije za gospodarski razvoj ter potreba po konkretnih rezultatih vrha Rio+20.

Govorili so: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Edit Bauer, Zita Gurmai, Manuel Jiménez (Dominikanska republika), Catherine Bearder, Anna Záborská and Norbert Neuser.

Poslanci so obravnavali naslednja vprašanja: trajnostni razvoj, dostop do trajnostne energije za vse, podnebna pravičnost, usklajevanje med EU in AKP pred vrhom Rio+20, potreba po celovitem mehanizmu za spremljanje in razmeram prilagojenim energetskih rešitvam, na pravicah utemeljen pristop do energije, povezave med politikami za energijo, okolje in razvoj ter cilji na področju trajnostnega razvoja po letu 2015.

Minister je odgovarjal na vprašanja poslancev.

(Seja je bila prekinjena ob 12.45 in se je nadaljevala ob 15.00)

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

Sopredsedujoči

5.   Sporazumi o gospodarskem partnerstvu – predstavitev stanja

Izjava Karela De Guchta, član Komisije, pristojnega za mednarodno trgovino, ki ji je sledila razprava

Komisar Karel De Gucht je opravil predstavitev in je odgovoril na vprašanja naslednjih prisotnih: Olebile Marakadu Gaborone (Botsvana), Peter Stastny, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), David Martin, Charles Mwando Nsimba (Demokratična republika Kongo), Niccolò Rinaldi, Alhagi Sillah (nadomešča Netty Baldeh, Gambija), Horst Schnellhardt, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Patrice Tirolien, Derek Vaughan, Cornelius T. Mwalwanda (Malavi), Piet Van Der Walt (Namibija), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Denis Polisi (Rwanda), Komi Selom Klassou (Togo), Adjedoue Weidou (Čad) in Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

Poslanci so razpravljali zlasti o področju uporabe sporazumov o gospodarskem partnerstvu. Največ pozornosti je bilo namenjene predlogu Komisije o spremembi Uredbe o dostopu do trga št. 1528/2007, saj so nekateri poslanci pozvali k podaljšanju te začasne rešitve po predlaganem roku 1. januarja 2014. Vprašanji Musse Azzan Zunguja (Tanzanija) in Charlesa W. Kakome (Zambija) bosta obravnavani s pisnim postopkom.

Sopredsednik je izrazil zadovoljstvo zaradi udeležbe Komisije na visoki ravni, ki so jo na tej seji predstavljali trije komisarji, odgovorni za razvoj, podnebne ukrepe in trgovino.

6.   Politične posledice libijskega konflikta za sosednje države AKP in države EU

Odbor za politične zadeve

Soporočevalca: Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) in David Casa

Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) in Filip Kaczmarek (nadomešča Davida Caso) sta predstavila poročilo.

Govorili so: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Marija Nedelčeva (Mariya Nedelcheva), Christophe Apala Lutundula (Demokratična republika Kongo), Edward Scicluna, Musa Hussein Naib (Eritreja), Olle Schmidt, Alhagi Sillah (nadomešča Netty Baldeh, Gambija), Frank Engel, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Abdourahamane Chegou (Niger), Adjedoue Weidou (Čad) in Jose Costa Pereira (EEAS).

Poslanci so razpravljali o varnostnih in političnih posledicah spora v Libiji za sahelski pas in zlasti za Mali. Pozdravili so strategijo EU za varnost in razvoj na območju Sahela in izrazili zaskrbljenost zaradi pomanjkanja napredka na področju človekovih pravic v Libiji in Maliju.

Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) in Filip Kaczmarek sta zaključila razpravo.

7.   Razmere v Gvineji Bissau

Razprava brez resolucije

Govorili so: Jose Costa Pereira (EEAS), Christophe Apala Lutundula (Demokratična republika Kongo ), Peter Stastny, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Olle Schmidt, Patrice Tirolien, Alhagi Sillah (nadomešča Netty Baldeh, Gambija), Frank Engel, Adjedoue Weidou (Čad), Michael Gahler in François Ibovi (Republika Kongo).

Poslanci so izrazili obžalovanje nad državnim udarom, ki ga je 12. aprila 2012 v Gvineji Bissau izvedla vojska, kar je resna kršitev stabilnosti te države. Opozorili so, kar velja tudi za primer Malija, da bi morala vojska služiti prebivalstvu in ne lastnim ciljem.

8.   Poročilo o 7. regionalnem srečanju (Južna Afrika) v Zambiji od 22. do 24. februarja 2012 – poročilo sopredsednikov

Sopredsednika Louis Michel in Musikari Kombo sta pripravila ustno poročilo o regionalni seji, v katerem sta med drugim opozorila na regionalni proces povezovanja in sodelovanja v južni Afriki, zadnje novosti pri pogajanjih za sporazume o gospodarskem partnerstvu, uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja ter vlogo dobrega upravljanja in demokracije v regiji.

9.   Zbirna poročila delavnic

Poročevalka Marija Nedelčeva (Mariya Nedelcheva) je predstavila delavnico o demokratičnem upravljanju za razvoj.

Poročevalec Komi Selom Klassou (Togo) je predstavil delavnico o trajnostni in obnovljivi energiji.

Obe poročili so prisotni zelo dobro sprejeli in pozdravili.

10.   Poročilo gospodarskih in socialnih partnerjev

Predstavitev predsednice Odbora za spremljanje AKP Brende King, Evropski ekonomsko-socialni odbor

Predsednica Odbora za spremljanje AKP Brenda King, Evropski ekonomsko-socialni odbor, je predstavila poglede civilne družbe na vprašanja, obravnavana v okviru skupne parlamentarne skupščine AKP-EU.

Govorili so: David Martin, Olle Schmidt, Glen Benedict Noel (Grenada), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik).

Poslanci so pozdravili predlog Brende King, da leto 2015 postane evropsko leto razvoja. Predlagali so tudi, da se na prihodnji seji predsedstva obravnava to vprašanje in stanje zapornikov zaradi ugovora vesti v EU in državah AKP.

Brenda King je zaključila razpravo.

(Seja se je zaključila ob 18.15)

Musikari KOMBO, EGH in

Louis MICHEL

Sopredsednika

Mohamed Ibn CHAMBAS in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

| 12.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/8

---

ZAPISNIK S SEJE V SREDO, 30. MAJA 2012

2012/C 309/03

Vsebina

| 1. | Nujna tema: Razmere v Nigeriji: |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izjava Alve Baptisteja, ministra za zunanje zadeve, mednarodno trgovino in civilno letalstvo (Sveta Lucija), predsedujočega Svetu AKP |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izjava Christiana Friisa Bacha, danskega ministra za razvojno sodelovanje, predsedujočega Svetu EU |
| --- | --- |

3.

| 4. | Čas za vprašanja Svetu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Razprava s Svetom – brez seznama govornikov |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izzivi in priložnosti razvoja mest v državah AKP
  Izmenjava mnenj z Aiso Kacyiro, namestnico izvršnega direktorja UN-HABITAT
  Razprava brez resolucije |
| --- | --- |

6.

Izzivi in priložnosti razvoja mest v državah AKP

Izmenjava mnenj z Aiso Kacyiro, namestnico izvršnega direktorja UN-HABITAT

Razprava brez resolucije

| 7. | Sprejetje zapisnikov s sej v ponedeljek, 28. maja 2012, in torek 29. maja 2012 |
| --- | --- |

7.

| 8. | Glasovanje o predlogih resolucij iz poročil treh stalnih odborov |
| --- | --- |

8.

| 9. | Glasovanje o nujnem predlogu resolucije |
| --- | --- |

9.

| 10. | Glasovanje o izjavi |
| --- | --- |

10.

| 11. | Glasovanje o predlogih sprememb poslovnika skupne medparlamentarne skupščine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Razno |
| --- | --- |

12.

| 13. | Datum in kraj 24. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU |
| --- | --- |

13.

| Priloga I | Abecedni seznam članov Skupne parlamentarne skupščine |
| --- | --- |

Priloga I

| Priloga II | Seznam navzočih na zasedanju od 23. zasedanju od 28. do 30. maja v Horsensu (Danska) |
| --- | --- |

Priloga II

| Priloga III | Akreditacija neparlamentarnih odposlancev |
| --- | --- |

Priloga III

| Priloga IV | Sprejeta besedila |
| --- | --- |

Priloga IV

| — | Resolucija o političnih posledicah libijskega konflikta za sosednje države AKP in države EU (ACP-EU/101.157/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o nestanovitnosti cen, delovanju svetovnih trgov za kmetijske proizvode in njihovem vplivu na zanesljivo preskrbo s hrano v državah AKP (ACP-UE/101.149/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o družbenih in okoljskih posledicah rudarjenja v državah AKP (ACP-EU/101.156/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o varnostnih razmerah v Nigeriji (ACP-EU/101.170/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Izjava o reformi evropske ribiške politike in njenem vplivu na države AKP (ACP-EU/101.154) |
| --- | --- |

—

ZAPISNIK S SEJE V SREDO, 30. MAJA 2012

(Seja se je začela ob 9.00)

PREDSEDUJOČI: Musikari KOMBO

Sopredsednik

1.   Nujna tema: Razmere v Nigeriji

Razpravo je otvoril José Costa Pereira (EEAS).

Govorili so: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Filip Kaczmarek, Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Peter Šťastný, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Catherine Bearder, Mariya Nedelcheva in Anna Zaborska.

Deseti Evropski razvojni sklad podpira reforme v pravosodju in boj proti korupciji, trgovini z mamili in organiziranemu kriminalu. Problem organizacije Boko Haram je treba videti v okviru revnejšega severnega dela države, ki se spopada z vse večjo dezertifikacijo ter potrebuje konkretne in dolgoročne rešitve. Širi se nasilje z mogočimi posledicami v regiji.

2.   Izjava Alve Baptisteja, ministra za zunanje zadeve, mednarodno trgovino in civilno letalstvo (Sveta Lucija), predsedujočega Svetu AKP

Alva Baptiste je pohvalil dansko politiko sodelovanja. Skupščino je obvestil, da bodo na skupnem svetu ministrov AKP-EU v Vanuatuju razpravljali o "diferenciaciji" in "državah s stopenjskim razvojem" v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje in izjavil, da bi morali biti med merili ranljivost za katastrofe, ki so posledica podnebnih sprememb, visoka zadolženost ali oddaljenost. Pohvalil je mehanizem za pregled desetega Evropskega razvojnega sklada in spomnil, da so se države AKP zavezale k soglasju o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, vendar bi bilo treba več časa nameniti pogajanjem.

3.   Izjava Christiana Friisa Bacha, danskega ministra za razvojno sodelovanje, predsedujočega Svetu EU

Christian Friis Bach je skupščino obvestil o novi danski strategiji razvoja. Poudaril je, da je Evropska unija kljub težavnemu letu 2011 ostala zavezana razvojnim ciljem tisočletja. Svet EU je pozdravil sporočilo Komisije o povečevanju vpliva agende za spremembe in z veseljem pričakuje konferenco Združenih narodov Rio+20. Pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu se morajo kmalu končati.

4.   Čas za vprašanja Svetu

Alva Baptiste je odgovoril na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja:

| | Vprašanje št. 2, ki ga je postavil Olle Schmidt, o projektni skupini za politične zapornike. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 2, ki ga je postavil Olle Schmidt, o projektni skupini za politične zapornike.

| | Vprašanje št. 4, ki ga je postavil Filip Kaczmarek, o staranju prebivalstva v državah v razvoju. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 4, ki ga je postavil Filip Kaczmarek, o staranju prebivalstva v državah v razvoju.

| | Vprašanje št. 5, ki ga je postavila Catherine Bearder, o nezakoniti trgovini s slonovino in o CITESU. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 5, ki ga je postavila Catherine Bearder, o nezakoniti trgovini s slonovino in o CITESU.

Christian Friis Bach je odgovoril na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja:

| | Vprašanje št. 12, ki ga je postavil Patrice Tirolien, o cilju javne razvoje pomoči. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 12, ki ga je postavil Patrice Tirolien, o cilju javne razvoje pomoči.

| | Vprašanje št. 13, ki ga je postavila Fiona Hall (nadomeščal jo je Olle Schmidt) o proračunu Evropskega razvojnega sklada. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 13, ki ga je postavila Fiona Hall (nadomeščal jo je Olle Schmidt) o proračunu Evropskega razvojnega sklada.

| | Vprašanje št. 8, ki ga je postavil Olle Schmidt, o državljanih EU, ki so talci v tretjih državah. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 8, ki ga je postavil Olle Schmidt, o državljanih EU, ki so talci v tretjih državah.

| | Vprašanje št. 10, ki ga je postavil Horst Schnellhardt, o preprečevanju lakote v Sahelu. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 10, ki ga je postavil Horst Schnellhardt, o preprečevanju lakote v Sahelu.

| | Vprašanje št. 9, ki ga je postavil Michael Cashman (nadomeščal ga je Derek Vaughan). |
| --- | --- |

Vprašanje št. 9, ki ga je postavil Michael Cashman (nadomeščal ga je Derek Vaughan).

| | Vprašanje št. 11, ki ga je postavil Filip Kaczmarek, o staranju prebivalstva v državah v razvoju. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 11, ki ga je postavil Filip Kaczmarek, o staranju prebivalstva v državah v razvoju.

| | Vprašanje št. 14, ki ga je postavila Zita Gurmai, o evropski strategiji za pogajanja po razvojih ciljih tisočletja in vključevanju invalidov. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 14, ki ga je postavila Zita Gurmai, o evropski strategiji za pogajanja po razvojih ciljih tisočletja in vključevanju invalidov.

| | Vprašanje št. 16, ki ga je postavila Catherine Bearder, o nezakoniti trgovini s slonovino in o CITESU. |
| --- | --- |

Vprašanje št. 16, ki ga je postavila Catherine Bearder, o nezakoniti trgovini s slonovino in o CITESU.

Avtorji vprašanj št. 2, 4, 5, 9 in 11 niso imeli dodatnih vprašanj.

Avtorji vprašanj št. 1, 3, 6, 7 in 15 na seji niso bili navzoči.

5.   Razprava s Svetom – brez seznama govornikov

Govorili so: Cornelius T. Mwalwanda (Malavi), Musa Hussein Naib (Eritreja), Amadou Ciré Sall (Senegal), Anna Zaborska, Denis Polisi (Ruanda), Sithembile Mlotshwa (Zimbabve), Ibrahim Bundu (Sierra Leone) in Rose Francine Rogombe (Gabon).

Alva Baptiste in Christian Friis Bach sta odgovorila na vprašanja o različnih temah: dostop do energije, novi danski program o sodelovanju, spoštovanje človekovih pravic v EU, pogajanja o sporazumih o gospodarskem sodelovanju, razvojni programi o spolnem in reproduktivnem zdravju, sankcije za Zimbabve in morebitna misija za ugotavljanje dejstev skupne parlamentarne skupščine v to državo, šibke točke pri boju proti malariji in svetovni sklad za boj proti AIDSU, tuberkulozi in malariji.

6.   Izzivi in priložnosti razvoja mest v državah AKP

Izmenjava mnenj z Aiso Kacyiro, namestnico izvršnega direktorja UN-HABITAT

Razprava brez resolucije

Govorili so: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Maurice Ponga, Musa Hussein Naib (Eritreja), Jutta Haug, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Olle Schmidt, Carlos Manuel (Mozambik), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Adjedoue Weidou (Čhad), Anne Rose Akol (Uganda) in sopredsednik Louis Michel.

Aisa Kacyira je imela predstavitev o izzivih in priložnostih razvoja mest v državah AKP. Število prebivalcev revnih četrti se je v preteklih letih zmanjšalo, vendar so se države AKP urbanizirale veliko hitreje od preostalega sveta, kar je imelo resne posledice za preskrbo z vodo, elektriko, prevozom in drugimi osnovnimi storitvami. Načeta so bila vprašanja, povezana s strateškim načrtovanjem mest, upravljanjem mest, decentralizacijo in mehanizmi zemljiške posesti.

(Seja je bila prekinjena ob 12.50 in se je nadaljevala ob 15.00)

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

Sopredsednik

7.   Sprejetje zapisnikov s sej v ponedeljek, 28. maja 2012, in torek 29. maja 2012

Zapisnika sta bila sprejeta.

8.   Glasovanje o predlogih resolucij iz poročil treh stalnih odborov

Sopredsednik je skupščino opozoril na postopke glasovanja.

| — | Politične posledice libijskega konflikta za sosednje države AKP in države EU (ACP-EU/101.157/fin.)
  Odbor za politične zadeve
  Poročilo, ki sta ga pripravila Assarid Imbarcouane (Mali) in David Casa
  Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2, 3, 4, 5.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU o uvodni izjavi Y, ki je bila nato zavrnjena.
  Resolucija, kakor je bila spremenjena, je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Politične posledice libijskega konflikta za sosednje države AKP in države EU (ACP-EU/101.157/fin.)

Odbor za politične zadeve

Poročilo, ki sta ga pripravila Assarid Imbarcouane (Mali) in David Casa

Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2, 3, 4, 5.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU o uvodni izjavi Y, ki je bila nato zavrnjena.

Resolucija, kakor je bila spremenjena, je bila soglasno sprejeta.

| — | Nestanovitnost cen, delovanje svetovnih trgov za kmetijske proizvode in njihov vpliv na zanesljivo preskrbo s hrano v državah (AKP ACP-EU/101.149/fin.)
  Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino
  Poročilo, ki sta ga pripravila Cornelius T. Mwalwanda (Malavi) in David Martin
  Resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Nestanovitnost cen, delovanje svetovnih trgov za kmetijske proizvode in njihov vpliv na zanesljivo preskrbo s hrano v državah (AKP ACP-EU/101.149/fin.)

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Poročilo, ki sta ga pripravila Cornelius T. Mwalwanda (Malavi) in David Martin

Resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Družbene in okoljske posledice rudarjenja v državah AKP (ACP-EU/101.056/fin.)
  Odbor za socialne zadeve in okolje
  Poročilo, ki sta ga pripravila Job Ndugai (Tanzanija) in Michèle Rivasi
  Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU o odstavku 2 in odstavek je bil zavrnjen.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU o odstavku 4 in odstavek je bil sprejet.
  Resolucija, kakor je bila spremenjena, je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Družbene in okoljske posledice rudarjenja v državah AKP (ACP-EU/101.056/fin.)

Odbor za socialne zadeve in okolje

Poročilo, ki sta ga pripravila Job Ndugai (Tanzanija) in Michèle Rivasi

Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU o odstavku 2 in odstavek je bil zavrnjen.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU o odstavku 4 in odstavek je bil sprejet.

Resolucija, kakor je bila spremenjena, je bila soglasno sprejeta.

9.   Glasovanje o nujnem predlogu resolucije

| — | Predlog resolucije o varnostnih razmerah v Nigeriji (ACP-EU/101.170/fin.)
  Sprejeti predlogi sprememb: 2, 3, 5.
  Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 4, 6.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU o odstavku 9 in odstavek je bil zavrnjen.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU o odstavku 10 in odstavek je bil zavrnjen.
  Resolucija, kakor je bila spremenjena, je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Predlog resolucije o varnostnih razmerah v Nigeriji (ACP-EU/101.170/fin.)

Sprejeti predlogi sprememb: 2, 3, 5.

Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 4, 6.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU o odstavku 9 in odstavek je bil zavrnjen.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU o odstavku 10 in odstavek je bil zavrnjen.

Resolucija, kakor je bila spremenjena, je bila soglasno sprejeta.

10.   Glasovanje o izjavi

| — | Izjava o reformi evropske ribiške politike in njenem vplivu na države AKP (ACP-EU/101.154/fin.)
  Izjava je bila sprejeta s ploskanjem. |
| --- | --- |

—

Izjava o reformi evropske ribiške politike in njenem vplivu na države AKP (ACP-EU/101.154/fin.)

Izjava je bila sprejeta s ploskanjem.

11.   Glasovanje o predlogih sprememb poslovnika skupne medparlamentarne skupščine

Musikari Kombo (sopredsednik) je v imenu parlamentarne skupščine AKP formalno zahteval, da je treba glasovanje odložiti, da bi lahko tako bolje preučili vsebino predlogov sprememb. Oba sopredsednika sta se z odložitvijo glasovanja strinjala.

12.   Razno

Pod to točko ni bilo zadev.

13.   Datum in kraj 24. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU

24. zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo v Surinamu od 26. do 28. novembra 2012. Sopredsednika bi praktični del organizirala na podlagi parlamentarnih načel skupščine in poskrbela za to, da bodo v celoti upoštevani vsi pomisleki in stališča vseh strani.

Michael Gahler je poudaril stališče evropskih članov.

Sopredsednik se je danskim organom zahvalil za zavzetost pri organizaciji zasedanja, izjemno dobrodošlico, kakovost infrastrukture in politično udeležbo na visoki ravni.

(Seja se je končala ob 15.20)

Musikari KOMBO, EGH

Louis MICHEL

Sopredsednika

Mohamed Ibn CHAMBAS in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP | Predstavniki EP |
| --- | --- |
| KOMBO, EGH (KENIJA), sopredsednik | MICHEL, sopredsednik |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGVA IN BARBUDA | ALVES |
| BAHAMI | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BOCVANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN (podpredsednik/-ca) | CASINI |
| ZELENORTSKI OTOKI | CASPARY |
| SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA | CASTEX |
| ČAD | CHRISTENSEN |
| KOMORI | COELHO |
| KONGO (Demokratična republika) | DE KEYSER |
| KONGO (Republika) (podpredsednik/-ca) | DE MITA |
| COOKOVI OTOKI | DE SARNEZ |
| SLONOKOŠČENA OBALA | DELVAUX |
| DŽIBUTI (podpredsednik/-ca) | DURANT |
| DOMINIKA | ENGEL |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA (podpredsednik/-ca) | ESTARÀS FERRAGUT |
| EKVATORIALNA GVINEJA | FERREIRA, Elisa |
| ERITREJA | FERREIRA, João |
| ETIOPIJA | FORD |
| FIDŽI | GAHLER |
| GABON | GOERENS (podpredsednik) |
| GAMBIJA | GRIESBECK |
| GANA | GUERRERO SALOM |
| GRENADA (podpredsednik/-ca) | HALL |
| GVINEJA | HÄNDEL |
| GVINEJA BISSAU | HANNAN |
| GVAJANA | HAUG |
| HAITI | JENSEN |
| JAMAJKA | JOLY |
| KIRIBATI | KACZMAREK |
| LESOTO | KLASS (podpredsednica) |
| LIBERIJA | KORHOLA |
| MADAGASKAR | KUHN |
| MALAWI (podpredsednik/-ca) | KURSKI |
| MALI | LE PEN |
| MARSHALLOVI OTOKI (Republika) | LEGUTKO |
| MAVRETANIJA (podpredsednik/-ca) | LÓPEZ AGUILAR |
| MAURITIUS (podpredsednik/-ca) | LÖVIN |
| MIKRONEZIJA (Federativne države) | MANDERS |
| MOZAMBIK (podpredsednik/-ca) | MARTIN |
| NAMIBIJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAURU | MATO ADROVER |
| NIGER (podpredsednik/-ca) | MAYER |
| NIGERIJA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MITCHELL |
| PALAU | MOREIRA |
| PAPUA NOVA GVINEJA | NEDELCHEVA |
| RUANDA | NEUSER |
| SAINT KITTS IN NEVIS | NICHOLSON (podpredsednik) |
| SVETA LUCIJA | OMARJEE (podpredsednik) |
| SAINT VINCENT IN GRENADINE | OUZKÝ (podpredsednik) |
| SAMOA (podpredsednik/-ca) | RIVASI (podpredsednica) |
| SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE | ROITHOVÁ (podpredsednica) |
| SENEGAL | RONZULLI (podpredsednica) |
| SEJŠELI | SCHLYTER |
| SIERRA LEONE | SCHMIDT |
| SALOMONOVI OTOKI | SCHNELLHARDT |
| SOMALIJA | SCICLUNA |
| JUŽNA AFRIKA | SCOTTÀ |
| SUDAN | SENYSZYN |
| SURINAM | SPERONI (podpredsednik) |
| SVAZI | ŠŤASTNÝ (podpredsednik) |
| TANZANIJA | STRIFFLER |
| VZHODNI TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD IN TOBAGO | VAUGHAN (podpredsednik) |
| TUVALU | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU (podpredsednik/-ca) | ZANICCHI |
| ZAMBIJA | ZIMMER |
| ZIMBABVE | |

Predstavniki AKP

Predstavniki EP

KOMBO, EGH (KENIJA), sopredsednik

MICHEL, sopredsednik

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGVA IN BARBUDA

ALVES

BAHAMI

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BOCVANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERUN (podpredsednik/-ca)

CASINI

ZELENORTSKI OTOKI

CASPARY

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

CASTEX

ČAD

CHRISTENSEN

KOMORI

COELHO

KONGO (Demokratična republika)

DE KEYSER

KONGO (Republika) (podpredsednik/-ca)

DE MITA

COOKOVI OTOKI

DE SARNEZ

SLONOKOŠČENA OBALA

DELVAUX

DŽIBUTI (podpredsednik/-ca)

DURANT

DOMINIKA

ENGEL

DOMINIKANSKA REPUBLIKA (podpredsednik/-ca)

ESTARÀS FERRAGUT

EKVATORIALNA GVINEJA

FERREIRA, Elisa

ERITREJA

FERREIRA, João

ETIOPIJA

FORD

FIDŽI

GAHLER

GABON

GOERENS (podpredsednik)

GAMBIJA

GRIESBECK

GANA

GUERRERO SALOM

GRENADA (podpredsednik/-ca)

HALL

GVINEJA

HÄNDEL

GVINEJA BISSAU

HANNAN

GVAJANA

HAUG

HAITI

JENSEN

JAMAJKA

JOLY

KIRIBATI

KACZMAREK

LESOTO

KLASS (podpredsednica)

LIBERIJA

KORHOLA

MADAGASKAR

KUHN

MALAWI (podpredsednik/-ca)

KURSKI

MALI

LE PEN

MARSHALLOVI OTOKI (Republika)

LEGUTKO

MAVRETANIJA (podpredsednik/-ca)

LÓPEZ AGUILAR

MAURITIUS (podpredsednik/-ca)

LÖVIN

MIKRONEZIJA (Federativne države)

MANDERS

MOZAMBIK (podpredsednik/-ca)

MARTIN

NAMIBIJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAURU

MATO ADROVER

NIGER (podpredsednik/-ca)

MAYER

NIGERIJA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MITCHELL

PALAU

MOREIRA

PAPUA NOVA GVINEJA

NEDELCHEVA

RUANDA

NEUSER

SAINT KITTS IN NEVIS

NICHOLSON (podpredsednik)

SVETA LUCIJA

OMARJEE (podpredsednik)

SAINT VINCENT IN GRENADINE

OUZKÝ (podpredsednik)

SAMOA (podpredsednik/-ca)

RIVASI (podpredsednica)

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

ROITHOVÁ (podpredsednica)

SENEGAL

RONZULLI (podpredsednica)

SEJŠELI

SCHLYTER

SIERRA LEONE

SCHMIDT

SALOMONOVI OTOKI

SCHNELLHARDT

SOMALIJA

SCICLUNA

JUŽNA AFRIKA

SCOTTÀ

SUDAN

SENYSZYN

SURINAM

SPERONI (podpredsednik)

SVAZI

ŠŤASTNÝ (podpredsednik)

TANZANIJA

STRIFFLER

VZHODNI TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD IN TOBAGO

VAUGHAN (podpredsednik)

TUVALU

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU (podpredsednik/-ca)

ZANICCHI

ZAMBIJA

ZIMMER

ZIMBABVE

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Člani iz držav AKP | Člani iz EP |
| --- | --- |
| TAMAPUA (SAMOA), sopredsednik | CASA, sopredsednik |
| MNKANDHLA (ZIMBABWE), podpredsednik | KORHOLA, podpredsednica |
| ROGOMBE (GABON), podpredsednik | CASTEX, podpredsednica |
| ANTIGVA IN BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA | CASINI |
| IBOVI (KONGO, Republika) | DE KEYSER |
| SLONOKOŠČENA OBALA | DURANT |
| ATEYE (DŽIBUTI) | FERREIRA, Elisa |
| NAIB (ERITREJA) | GAHLER |
| DABA (ETIOPIJA) | GRIESBECK |
| KUBUABOLA (FIDŽI) | HANNAN |
| GVINEJA | HÄNDEL |
| SEERAJ (GVAJANA) | KACZMAREK |
| DESRAS (HAITI) | LE PEN |
| JACKSON (JAMAJKA) | LÓPEZ AGUILAR |
| KIRIBATI | MANDERS |
| KOLLIE (LIBERIJA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MOREIRA |
| SITHOLE (MOZAMBIK) | NEDELCHEVA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (SALOMONOVI OTOKI) | ROITHOVÁ |
| SLATER (ST. VINCENT IN GRENADINE) | SCHMIDT |
| MAPHIKE (SVAZI) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

Člani iz držav AKP

Člani iz EP

TAMAPUA (SAMOA), sopredsednik

CASA, sopredsednik

MNKANDHLA (ZIMBABWE), podpredsednik

KORHOLA, podpredsednica

ROGOMBE (GABON), podpredsednik

CASTEX, podpredsednica

ANTIGVA IN BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

CASINI

IBOVI (KONGO, Republika)

DE KEYSER

SLONOKOŠČENA OBALA

DURANT

ATEYE (DŽIBUTI)

FERREIRA, Elisa

NAIB (ERITREJA)

GAHLER

DABA (ETIOPIJA)

GRIESBECK

KUBUABOLA (FIDŽI)

HANNAN

GVINEJA

HÄNDEL

SEERAJ (GVAJANA)

KACZMAREK

DESRAS (HAITI)

LE PEN

JACKSON (JAMAJKA)

LÓPEZ AGUILAR

KIRIBATI

MANDERS

KOLLIE (LIBERIJA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

IMBARCAOUANE (MALI)

MOREIRA

SITHOLE (MOZAMBIK)

NEDELCHEVA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (SALOMONOVI OTOKI)

ROITHOVÁ

SLATER (ST. VINCENT IN GRENADINE)

SCHMIDT

MAPHIKE (SVAZI)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Člani iz držav AKP | Člani iz EP |
| --- | --- |
| SALL (SENEGAL), sopredsednik | CARVALHO, sopredsednica |
| BUTUSOL (VANUATU), podpredsednik | LEGUTKO, podpredsednik |
| VAN DER WALT (NAMIBIJA), podpredsednik | ALVES, podpredsednik |
| DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA) | |
| THOMPSON (BARBADOS) | BOVÉ |
| KUTEKALA KAAWA (KONGO, Demokratična republika) | BULLMANN |
| BANDUA (GANA) | CASPARY |
| EKVATORIALNA GVINEJA | ENGEL |
| LOBOSO (KENIJA) | FORD |
| MWALWANDA (MALAVI) | GOERENS |
| MARSHALLOVI OTOKI | GUERRERO SALOM |
| OULD GUELAYE (MAVRETANIJA) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| MUKHTAR AHMED (NIGERIJA) | MARTIN |
| POLISI (RUANDA) | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS IN NEVIS | MAYER |
| RAYMOND (SVETA LUCIJA) | McMILLAN-SCOTT |
| SAO TOMÉ IN PRINCIPE | MICHEL |
| POOL (SEJŠELI) | MITCHELL |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | OMARJEE |
| DIKWENI (JUŽNA AFRIKA) | SCHLYTER |
| MOHAMMED AHMED (SUDAN) | SCICLUNA |
| PARMESSAR (SURINAM) | ŠŤASTNÝ |
| TAINE (TONGA) | STURDY |
| SEEMUNGAL (TRINIDAD IN TOBAGO) | TIROLIEN |
| LATASI (TUVALU) | ZANICCHI |

Člani iz držav AKP

Člani iz EP

SALL (SENEGAL), sopredsednik

CARVALHO, sopredsednica

BUTUSOL (VANUATU), podpredsednik

LEGUTKO, podpredsednik

VAN DER WALT (NAMIBIJA), podpredsednik

ALVES, podpredsednik

DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

BOVÉ

KUTEKALA KAAWA (KONGO, Demokratična republika)

BULLMANN

BANDUA (GANA)

CASPARY

EKVATORIALNA GVINEJA

ENGEL

LOBOSO (KENIJA)

FORD

MWALWANDA (MALAVI)

GOERENS

MARSHALLOVI OTOKI

GUERRERO SALOM

OULD GUELAYE (MAVRETANIJA)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

MUKHTAR AHMED (NIGERIJA)

MARTIN

POLISI (RUANDA)

MATO ADROVER

SAINT KITTS IN NEVIS

MAYER

RAYMOND (SVETA LUCIJA)

McMILLAN-SCOTT

SAO TOMÉ IN PRINCIPE

MICHEL

POOL (SEJŠELI)

MITCHELL

BUNDU (SIERRA LEONE)

OMARJEE

DIKWENI (JUŽNA AFRIKA)

SCHLYTER

MOHAMMED AHMED (SUDAN)

SCICLUNA

PARMESSAR (SURINAM)

ŠŤASTNÝ

TAINE (TONGA)

STURDY

SEEMUNGAL (TRINIDAD IN TOBAGO)

TIROLIEN

LATASI (TUVALU)

ZANICCHI

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Člani iz držav AKP | Člani iz EP |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANZANIJA), sopredsednik | RIVASI, sopredsednica |
| WEIDOU (ČAD), podpredsednik | BAUER, podpredsednica |
| NOEL (GRENADA), podpredsednik | SCHNELLARDT, podpredsednik |
| BAHAMI | BEARDER |
| BELIZE | CHRISTENSEN |
| GABORONE (BOCVANA) | COELHO |
| SANOU (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ZELENORTSKI OTOKI | ESTARÀS FERRAGUT |
| KOMORI | FERREIRA, João |
| MARSTERS (COOKOVI OTOKI) | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| JÍMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA) | JOLY |
| BALDEH (GAMBIJA) | KLASS |
| GVINEJA BISSAU | KURSKI |
| MAPHIKE (LESOTO) | LÖVIN |
| RAKOTOARIVELO (MADAGASKAR) | NEUSER |
| MIKRONEZIJA (Federativne države) | OUZKÝ |
| NAURU | RONZULLI |
| CHEGOU (NIGER) | SCOTTÀ |
| TAGELAGI (NIUE) | SENYSZYN |
| PAPUA NOVA GVINEJA | TOIA |
| SOMALIJA | VAUGHAN |
| VZHODNI TIMOR | VLASÁK |
| KAKOMA (ZAMBIJA) | ZIMMER |

Člani iz držav AKP

Člani iz EP

NDUGAI (TANZANIJA), sopredsednik

RIVASI, sopredsednica

WEIDOU (ČAD), podpredsednik

BAUER, podpredsednica

NOEL (GRENADA), podpredsednik

SCHNELLARDT, podpredsednik

BAHAMI

BEARDER

BELIZE

CHRISTENSEN

GABORONE (BOCVANA)

COELHO

SANOU (BURKINA FASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

ZELENORTSKI OTOKI

ESTARÀS FERRAGUT

KOMORI

FERREIRA, João

MARSTERS (COOKOVI OTOKI)

HALL

DOMINIKA

HAUG

JÍMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)

JOLY

BALDEH (GAMBIJA)

KLASS

GVINEJA BISSAU

KURSKI

MAPHIKE (LESOTO)

LÖVIN

RAKOTOARIVELO (MADAGASKAR)

NEUSER

MIKRONEZIJA (Federativne države)

OUZKÝ

NAURU

RONZULLI

CHEGOU (NIGER)

SCOTTÀ

TAGELAGI (NIUE)

SENYSZYN

PAPUA NOVA GVINEJA

TOIA

SOMALIJA

VAUGHAN

VZHODNI TIMOR

VLASÁK

KAKOMA (ZAMBIJA)

ZIMMER

---

PRILOGA II

SEZNAM NAVZOČIH NA ZASEDANJU OD 28. DO 30. MAJA

V HORSENSU (DANSKA)

| KOMBO, EGH (Kenija), sopredsednik | MICHEL, sopredsednik |
| --- | --- |
| DOS SANTOS (Angola)
  THOMPSON (Barbados)
  YEHOUETOME (Benin)
  GABORONE (Bocvana)
  SANOU (Burkina Faso)
  NTISEZERANA (Burundi) (podpredsednik)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (podpredsednik)
  NGON-BABA (Srednjeafriška republika)
  WEIDOU (Čad)
  MWANDO NSIMBA (Demokratična republika Kongo)
  IBOVI (Republika Kongo) (podpredsednik)
  MARSTERS (Cookovi otoki)
  SOUBANEH ATTEYE (Džibuti) (podpredsednik)
  JIMÉNEZ (Dominikanska republika) (podpredsednik)
  NAIB (Eritreja)
  DABA WAKJIRA (Etiopija)
  VOCEA (Fidži) (1)

  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambija)
  BANDUA (Gana)
  NOEL (Grenada) (podpredsednik)
  SEERAJ (Gvajana)
  DESRAS (Haiti)
  JACKSON (Jamajka)
  LABOSO (Kenija)
  MAPHIKE (Lesoto)
  KOLLIE (Liberija) (podpredsednik)
  RAKOTOARIVELO (Madagaskar) (1)

  BANDA (Malavi) (podpredsednik)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali)
  OULD GUELAYE (Mavretanija) (podpredsednik)
  DEERPALSING (Mauritius) (podpredsednik)
  SITHOLE (Mozambik) (podpredsednica)
  VAN DER WALT (Namibija)
  CHEGOU (Niger) (podpredsednik)
  AHMED (Nigerija)
  TAGELAGI (Niue)
  POLISI (Ruanda) (podpredsednik)
  RAYMOND (Sveta Lucija)
  SLATER (Saint Vincent in Grenadine)
  TAMAPUA (Samoa) (podpredsednik)
  SALL (Senegal)
  POOL (Sejšeli)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOSAKA (Salomonovi otoki)
  MUSA (Sudan)
  PARMESSAR (Surinam)
  GAMEDZE (Svazi)
  NDUGAI (Tanzanija) (podpredsednik)
  KLASSOU (Togo)
  TAIONE (Tonga)
  SEEMUNGAL (Trinidad in Tobago)
  LATASI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  BUTUSOL (Vanuatu) (podpredsednik)
  KAKOMA (Zambija)
  MNKANDHLA (Zimbabve) | BAUER (2), (3)

  BEARDER
  CASTEX (2), (3)

  CHRISTENSEN (2), (3)

  DE KEYSER (2)

  DE SARNEZ
  ENGEL
  FERREIRA, João (2), (3)

  GAHLER
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM (2), (3)

  GURMAI (namesto E. FERREIRA)
  HALL (2)

  HAUG
  KACZMAREK
  KORHOLA (3), (4)

  LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

  MARTIN
  MAYER
  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  PONGA (for DE MITA)
  RINALDI (namesto GOERENSA) (2)

  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCHNIEBER-JASTRAM (namesto poslanke KLASS) (2), (3)

  SCICLUNA (3), (4)

  SPERONI (podpredsednik) (2), (3)

  ŠŤASTNÝ (podpredsednik)
  TIROLIEN
  VAUGHAN (podpredsednik)
  ZÁBORSKÁ (namesto poslanke STRIFFLER) |
| OPAZOVALCI: |
| KUBA

  REGUEIFEROS LINARES |

KOMBO, EGH (Kenija), sopredsednik

MICHEL, sopredsednik

DOS SANTOS (Angola)

THOMPSON (Barbados)

YEHOUETOME (Benin)

GABORONE (Bocvana)

SANOU (Burkina Faso)

NTISEZERANA (Burundi) (podpredsednik)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (podpredsednik)

NGON-BABA (Srednjeafriška republika)

WEIDOU (Čad)

MWANDO NSIMBA (Demokratična republika Kongo)

IBOVI (Republika Kongo) (podpredsednik)

MARSTERS (Cookovi otoki)

SOUBANEH ATTEYE (Džibuti) (podpredsednik)

JIMÉNEZ (Dominikanska republika) (podpredsednik)

NAIB (Eritreja)

DABA WAKJIRA (Etiopija)

VOCEA (Fidži) (1)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambija)

BANDUA (Gana)

NOEL (Grenada) (podpredsednik)

SEERAJ (Gvajana)

DESRAS (Haiti)

JACKSON (Jamajka)

LABOSO (Kenija)

MAPHIKE (Lesoto)

KOLLIE (Liberija) (podpredsednik)

RAKOTOARIVELO (Madagaskar) (1)

BANDA (Malavi) (podpredsednik)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali)

OULD GUELAYE (Mavretanija) (podpredsednik)

DEERPALSING (Mauritius) (podpredsednik)

SITHOLE (Mozambik) (podpredsednica)

VAN DER WALT (Namibija)

CHEGOU (Niger) (podpredsednik)

AHMED (Nigerija)

TAGELAGI (Niue)

POLISI (Ruanda) (podpredsednik)

RAYMOND (Sveta Lucija)

SLATER (Saint Vincent in Grenadine)

TAMAPUA (Samoa) (podpredsednik)

SALL (Senegal)

POOL (Sejšeli)

BUNDU (Sierra Leone)

TOSAKA (Salomonovi otoki)

MUSA (Sudan)

PARMESSAR (Surinam)

GAMEDZE (Svazi)

NDUGAI (Tanzanija) (podpredsednik)

KLASSOU (Togo)

TAIONE (Tonga)

SEEMUNGAL (Trinidad in Tobago)

LATASI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

BUTUSOL (Vanuatu) (podpredsednik)

KAKOMA (Zambija)

MNKANDHLA (Zimbabve)

BAUER (2), (3)

BEARDER

CASTEX (2), (3)

CHRISTENSEN (2), (3)

DE KEYSER (2)

DE SARNEZ

ENGEL

FERREIRA, João (2), (3)

GAHLER

GRIESBECK

GUERRERO SALOM (2), (3)

GURMAI (namesto E. FERREIRA)

HALL (2)

HAUG

KACZMAREK

KORHOLA (3), (4)

LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

MARTIN

MAYER

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

PONGA (for DE MITA)

RINALDI (namesto GOERENSA) (2)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCHNIEBER-JASTRAM (namesto poslanke KLASS) (2), (3)

SCICLUNA (3), (4)

SPERONI (podpredsednik) (2), (3)

ŠŤASTNÝ (podpredsednik)

TIROLIEN

VAUGHAN (podpredsednik)

ZÁBORSKÁ (namesto poslanke STRIFFLER)

OPAZOVALCI:

KUBA

REGUEIFEROS LINARES

Navzoči so bili tudi:

ANGOLA

CALUNGA

CUANGA

DA CARVALHO

ORNELAS

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

BOCVANA

MANGOLE

MOTSHOME

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDI

HAVYARIMANA

KARERWA

NIJEBARIKO

KAMERUN

AWUDU MBAYA

DAOUDA

GBERI

OWONA KONO

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

DOTE

ČAD

ADJI

AFFONO

DINGAOMAIBE

MOGNANGAR

TEKILIO MAHAMAT

KONGO (Republika)

BOUYA

GANGA

IBARA

LOGUELE

KONGO (Demokratična republika)

APALA PEN'APALA LUTUNDULA

BASIALA MAKA

IYOLO

KUTEKALA KAAWA

NKONGO

DŽIBUTI

SAID

ETIOPIJA

BEYENE

DABA

GIBO

FIDŽI

KUBUABOLA

GABON

MAGONGA

MANGOUALA

MILEBOU

GAMBIJA

KEBBEH

SILLAH

GANA

ANTWI

HAITI

BENOIT

JOHN

LEBON

KENIJA

AFFEY

LIBERIJA

BARCLAY

DUNAH

MADAGASKAR

RAJERISOLO

MALAVI

BANDA

KATOPOLA

NDISALE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALI

HAIDOU

MAVRETANIJA

ABDELLA

BILAL

GUELADIO

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

MOZAMBIK

MALENDZA

MANUEL

NAMIBIJA

NAHOLO

NIGER

FOUKORI

MAINA

OUSMANE

TONDY

NIGERIJA

BURAIMO

HAMZA

IBRAHIM

LAR

MADWATTE

NSIEGBE

OKORIE

UZODIMMA

SEJŠELI

JEANNEVOL

SIERRA LEONE

TORTO

JUŽNA AFRIKA

DIKWENI

SUDAN

ABDEL MAGID AAMIRE

ABEL HALIM

AHMED

HASSAN

MULAH

SURINAM

GAJADIEN

TARNADI

TANZANIJA

MWANJELWA

ZUNGU

TOGO

GBONE

UGANDA

AKOL

BIHANDE-BWAMBALE

OKUONZI

ZIMBABVE

HLONGWANE

MLOTSHWA

SVET AKP

BAPTISTE, minister za zunanje zadeve, mednarodno trgovino in civilno letalstvo, predsedujoči Svetu AKP.

SVET EU

FRIIS BACH, minister za razvojno sodelovanje (Danska), predsedujoči Svetu EU

ODBOR VELEPOSLANIKOV AKP

SKERRIT-ANDREW

EVROPSKA KOMISIJA

HEDEGAARD, članica Komisije, pristojna za podnebne ukrepe

PIEBALGS, član Komisije, pristojen za razvoj

DE GUCHT, član Komisije, pristojen za mednarodno trgovino

EVROPSKA SLUŽBA ZA ZUNANJE DELOVANJE

COSTA PEREIRA

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

KING

AFRIŠKA UNIJA

IGUEH OFLEH

SKUPNI TRG VZHODNE IN JUŽNE AFRIKE (COMESA)

NGWENYA

NKANAGU

SEKRETARIAT AKP

CHAMBAS, generalni sosekretar

SEKRETARIAT EU

AGUIRIANO NALDA, generalni sosekretar

---

(1)  Država, ki jo zastopa oseba, ki ni poslanec v parlamentu.

(2)  Navzoči 28. maja 2012

(3)  Navzoči 29. maja 2012

(4)  Navzoči 30. maja 2012

---

PRILOGA III

PRILOGA K ZAPISNIKU SEJE V PONEDELJEK, 28. MAJA 2012

Akreditacija neparlamentarnih odposlancev

Fidži

njegova ekscelenca Peceli V. VOCEA

veleposlanik Fidžija

Bruselj

vodja delegacije

Madagaskar

spošt. Mamy RAKOTOARIVELO

predsednik prehodnega kongresa

vodja delegacije

---

PRILOGA IV

| — | Resolucija o političnih posledicah libijskega konflikta za sosednje države AKP in države EU (AKP-EU/101.157/fin.) |
| --- | --- |

—

Resolucija o političnih posledicah libijskega konflikta za sosednje države AKP in države EU (AKP-EU/101.157/fin.)

| — | Resolucija o nestanovitnosti cen, delovanju svetovnih trgov za kmetijske proizvode in njihovem vplivu na zanesljivo preskrbo s hrano v državah AKP (AKP-EU/101.149/fin.) |
| --- | --- |

—

Resolucija o nestanovitnosti cen, delovanju svetovnih trgov za kmetijske proizvode in njihovem vplivu na zanesljivo preskrbo s hrano v državah AKP (AKP-EU/101.149/fin.)

| — | Resolucija o družbenih in okoljskih posledicah rudarjenja v državah AKP (AKP-EU/101.156/fin.) |
| --- | --- |

—

Resolucija o družbenih in okoljskih posledicah rudarjenja v državah AKP (AKP-EU/101.156/fin.)

| — | Resolucija o varnostnih razmerah v Nigeriji (AKP-EU/101.170/fin.) |
| --- | --- |

—

Resolucija o varnostnih razmerah v Nigeriji (AKP-EU/101.170/fin.)

| — | Izjava o reformi evropske ribiške politike in njenem vplivu na države AKP (AKP-EU/101.154) |
| --- | --- |

—

Izjava o reformi evropske ribiške politike in njenem vplivu na države AKP (AKP-EU/101.154)

RESOLUCIJA (1)

o političnih posledicah libijskega konflikta za sosednje države AKP in države EU

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Horsensu (Danska) od 28. do 30. maja 2012, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Horsensu (Danska) od 28. do 30. maja 2012,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju sklepa Skupščine Afriške unije z dne 25. maja 2011„o mirni rešitvi libijske krize“, v katerem je slednja opozorila, da so sosednje afriške države čutile tako varnostne kot družbeno-gospodarske posledice libijskega konflikta, in poudarila, da sta za trajno rešitev libijske krize potrebna znaten prispevek Afrike in tesno usklajevanje vseh deležnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Skupščine Afriške unije z dne 25. maja 2011„o mirni rešitvi libijske krize“, v katerem je slednja opozorila, da so sosednje afriške države čutile tako varnostne kot družbeno-gospodarske posledice libijskega konflikta, in poudarila, da sta za trajno rešitev libijske krize potrebna znaten prispevek Afrike in tesno usklajevanje vseh deležnikov,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 18. maja 2011„o demokratičnih spremembah v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu: posledice za države AKP, Evropo in ves svet“ (2) ter z dne 23. novembra 2011„o arabski pomladi in njenem vplivu na sosednje države v podsaharski Afriki“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 18. maja 2011„o demokratičnih spremembah v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu: posledice za države AKP, Evropo in ves svet“ (2) ter z dne 23. novembra 2011„o arabski pomladi in njenem vplivu na sosednje države v podsaharski Afriki“ (3),

| — | ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju resolucije 1970 (2011) Varnostnega sveta Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 1970 (2011) Varnostnega sveta Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju izjave izrednega zasedanja Evropskega sveta z dne 11. marca 2011 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave izrednega zasedanja Evropskega sveta z dne 11. marca 2011 (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Libiji z dne 21. marca, 23. maja in 18. julija 2011 ter 23. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Libiji z dne 21. marca, 23. maja in 18. julija 2011 ter 23. marca 2012,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 21. decembra 2011 o odmrznitvi libijskih finančnih sredstev (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 21. decembra 2011 o odmrznitvi libijskih finančnih sredstev (5),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011 z naslovom „Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“ (COM(2011)200 final), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011 z naslovom „Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“ (COM(2011)200 final),

| — | ob upoštevanju poročila „Holding Libya together: security challenges after Qadhafi“ (Ohranitev združene Libije: varnostni izzivi po Gadafiju) mednarodne krizne skupine z dne 14. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila „Holding Libya together: security challenges after Qadhafi“ (Ohranitev združene Libije: varnostni izzivi po Gadafiju) mednarodne krizne skupine z dne 14. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU/101.157/fin.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU/101.157/fin.),

| A. | ker je arabska pomlad, vključno z libijsko revolucijo, za EU priložnost, da prispeva k stabilnosti, demokraciji in blaginji v regiji, ki je bistvena za stabilnost sosednjih držav EU in AKP; ker je podpiranje krepitve demokracije v tej regiji v skupnem interesu EU in držav AKP; |
| --- | --- |

A.

ker je arabska pomlad, vključno z libijsko revolucijo, za EU priložnost, da prispeva k stabilnosti, demokraciji in blaginji v regiji, ki je bistvena za stabilnost sosednjih držav EU in AKP; ker je podpiranje krepitve demokracije v tej regiji v skupnem interesu EU in držav AKP;

| B. | ker so razmere v več nekdanjih utrdbah Gadafijevih podpornikov kljub smrti Moamerja Gadafija in padcu njegovega režima še vedno nestabilne; |
| --- | --- |

B.

ker so razmere v več nekdanjih utrdbah Gadafijevih podpornikov kljub smrti Moamerja Gadafija in padcu njegovega režima še vedno nestabilne;

| C. | ker je pomembno obravnavati humanitarne posledice libijskega konflikta in usodo Libijcev, ki se soočajo s težkimi razmerami v svoji državi; |
| --- | --- |

C.

ker je pomembno obravnavati humanitarne posledice libijskega konflikta in usodo Libijcev, ki se soočajo s težkimi razmerami v svoji državi;

| D. | ker so številni tuji državljani neupravičeno obtoženi, da so Gadafijevi plačanci; |
| --- | --- |

D.

ker so številni tuji državljani neupravičeno obtoženi, da so Gadafijevi plačanci;

| E. | ker zveza NATO in njeni zavezniki iz mednarodne koalicije, ki so delovali v skladu z resolucijo Varnostnega sveta ZN, da bi zaščitili libijsko civilno prebivalstvo, v času svojega posredovanja v Libiji niso v celoti upoštevali stranskih humanitarnih in varnostnih posledic padca Gadafijevega režima za države AKP, zlasti tiste na območju Sahela in Sahare; |
| --- | --- |

E.

ker zveza NATO in njeni zavezniki iz mednarodne koalicije, ki so delovali v skladu z resolucijo Varnostnega sveta ZN, da bi zaščitili libijsko civilno prebivalstvo, v času svojega posredovanja v Libiji niso v celoti upoštevali stranskih humanitarnih in varnostnih posledic padca Gadafijevega režima za države AKP, zlasti tiste na območju Sahela in Sahare;

| F. | ker je EU večkrat poudarila svojo zavezo podpiranju človekovih pravic, civilne družbe ter varnostnih, političnih in družbenih reform, ki stremijo k doseganju prave demokracije, boju proti avtoritarnim režimom in korupciji ter zagotavljanju boljših gospodarskih in socialnih razmer v regiji; |
| --- | --- |

F.

ker je EU večkrat poudarila svojo zavezo podpiranju človekovih pravic, civilne družbe ter varnostnih, političnih in družbenih reform, ki stremijo k doseganju prave demokracije, boju proti avtoritarnim režimom in korupciji ter zagotavljanju boljših gospodarskih in socialnih razmer v regiji;

| G. | ker Amnesty International poroča o hudih kršitvah človekovih pravic v okupiranih regijah, iz katerih se je prebivalstvo umaknilo, saj nobena od oropanih bolnišnic ni bila zmožna zagotavljati niti življenjsko pomembnega minimalnega dostopa do oskrbe; |
| --- | --- |

G.

ker Amnesty International poroča o hudih kršitvah človekovih pravic v okupiranih regijah, iz katerih se je prebivalstvo umaknilo, saj nobena od oropanih bolnišnic ni bila zmožna zagotavljati niti življenjsko pomembnega minimalnega dostopa do oskrbe;

| H. | ker bi EU in njene države članice v sodelovanju z Združenimi narodi in ob popolnem upoštevanju dejstva, da je demokratični prehod pretežno libijska zadeva, morale okrepiti svoja prizadevanja za zagotavljanje potrebne pomoči in podpore libijskemu ljudstvu, zlasti kar zadeva varstvo človekovih pravic, nacionalno spravo, socialno pravičnost, podporo civilni družbi, izobraževanje ter demilitarizacijo, razoroževanje in ponovno vključevanje; |
| --- | --- |

H.

ker bi EU in njene države članice v sodelovanju z Združenimi narodi in ob popolnem upoštevanju dejstva, da je demokratični prehod pretežno libijska zadeva, morale okrepiti svoja prizadevanja za zagotavljanje potrebne pomoči in podpore libijskemu ljudstvu, zlasti kar zadeva varstvo človekovih pravic, nacionalno spravo, socialno pravičnost, podporo civilni družbi, izobraževanje ter demilitarizacijo, razoroževanje in ponovno vključevanje;

| I. | ker sta obe strani izrazili svojo zavezo h krepitvi odnosov in sodelovanja na številnih področjih, med drugim na področju varnosti, upravljanja meja, civilne družbe, zdravstvenega varstva in izobraževanja; |
| --- | --- |

I.

ker sta obe strani izrazili svojo zavezo h krepitvi odnosov in sodelovanja na številnih področjih, med drugim na področju varnosti, upravljanja meja, civilne družbe, zdravstvenega varstva in izobraževanja;

| J. | ker je ena od političnih posledic libijskega konflikta za EU velik porast zakonitega in nezakonitega priseljevanja, ki predstavlja nesorazmerno breme za južne države članice EU; |
| --- | --- |

J.

ker je ena od političnih posledic libijskega konflikta za EU velik porast zakonitega in nezakonitega priseljevanja, ki predstavlja nesorazmerno breme za južne države članice EU;

| K. | ker so migracijski tokovi po libijskem konfliktu bolj horizontalni in ne toliko v smeri od juga proti severu; ker so države članice EU v primerjavi s prizadevanji sosednjih držav v Afriki med dogodki leta 2011 nase prevzele nesorazmerno majhen delež odgovornosti za to, da so pomagale beguncem iz Libije, jih sprejemale in jim nudile zatočišče; ker bi bilo treba prizadevanja nekaterih držav članic EU, ki so prostovoljno prevzele večji del odgovornosti, priznati in jih pohvaliti; |
| --- | --- |

K.

ker so migracijski tokovi po libijskem konfliktu bolj horizontalni in ne toliko v smeri od juga proti severu; ker so države članice EU v primerjavi s prizadevanji sosednjih držav v Afriki med dogodki leta 2011 nase prevzele nesorazmerno majhen delež odgovornosti za to, da so pomagale beguncem iz Libije, jih sprejemale in jim nudile zatočišče; ker bi bilo treba prizadevanja nekaterih držav članic EU, ki so prostovoljno prevzele večji del odgovornosti, priznati in jih pohvaliti;

| L. | ker ima nujna vrnitev migrantov iz držav AKP v Libijo domov gospodarske, družbene in politične posledice za številne družine, ki so ostale brez glavnega vira dohodka, in vlade izvornih držav, ki so se prisiljene spopadati z visokimi stroški sprejemanja in ponovnega vključevanja povratnikov; |
| --- | --- |

L.

ker ima nujna vrnitev migrantov iz držav AKP v Libijo domov gospodarske, družbene in politične posledice za številne družine, ki so ostale brez glavnega vira dohodka, in vlade izvornih držav, ki so se prisiljene spopadati z visokimi stroški sprejemanja in ponovnega vključevanja povratnikov;

| M. | ker ni ustreznega sodelovanja med Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce in EU pri usklajevanju mednarodnega delovanja za pomoč približno 5 000 nelibijskim beguncem iz Libije, ki so trenutno še vedno v začasnih taboriščih v Tuniziji in Egiptu; |
| --- | --- |

M.

ker ni ustreznega sodelovanja med Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce in EU pri usklajevanju mednarodnega delovanja za pomoč približno 5 000 nelibijskim beguncem iz Libije, ki so trenutno še vedno v začasnih taboriščih v Tuniziji in Egiptu;

| N. | ker je zaradi libijskega konflikta prišlo na območju Sahela in Sahare do širjenja velikih količin orožja, ki v rokah različnih terorističnih in kriminalnih skupin ter preprodajalcev z drogami, ki jih je v regiji veliko, resno ogroža varnost in stabilnost celotne podregije; |
| --- | --- |

N.

ker je zaradi libijskega konflikta prišlo na območju Sahela in Sahare do širjenja velikih količin orožja, ki v rokah različnih terorističnih in kriminalnih skupin ter preprodajalcev z drogami, ki jih je v regiji veliko, resno ogroža varnost in stabilnost celotne podregije;

| O. | ker so nekdanji borci, ki se iz Libije vračajo z velikimi količinami orožja in streliva, potencialni rekruti za uporniška gibanja, skupine, ki pripadajo Al Kaidi v islamskem Magrebu (AQIM), in kriminalne združbe; |
| --- | --- |

O.

ker so nekdanji borci, ki se iz Libije vračajo z velikimi količinami orožja in streliva, potencialni rekruti za uporniška gibanja, skupine, ki pripadajo Al Kaidi v islamskem Magrebu (AQIM), in kriminalne združbe;

| P. | ker to dogajanje, skupaj s ponovno okrepitvijo gibanja Tuaregov za samostojnost v državah, kot sta Mali in Niger, zelo verjetno ogroža stabilnost in ozemeljsko celovitost držav na območju Sahela in Sahare, zlasti Mavretanije in Burkine Faso; |
| --- | --- |

P.

ker to dogajanje, skupaj s ponovno okrepitvijo gibanja Tuaregov za samostojnost v državah, kot sta Mali in Niger, zelo verjetno ogroža stabilnost in ozemeljsko celovitost držav na območju Sahela in Sahare, zlasti Mavretanije in Burkine Faso;

| Q. | ker je izjemno zaskrbljena zaradi okupacije severnega Malija, saj so skupine Tuaregov, ki so se vrnile iz Libije in ki naj bi pripadale Nacionalnemu gibanju za osvoboditev Azavada, ob pomoči islamske skupine Ansar Dine, pripadnikov celice AQIM in drugih upornikov, v več mestih izvedle smrtonosne napade, ki so povzročili številne civilne in vojaške žrtve ter beg na tisoče oseb v sosednje države; |
| --- | --- |

Q.

ker je izjemno zaskrbljena zaradi okupacije severnega Malija, saj so skupine Tuaregov, ki so se vrnile iz Libije in ki naj bi pripadale Nacionalnemu gibanju za osvoboditev Azavada, ob pomoči islamske skupine Ansar Dine, pripadnikov celice AQIM in drugih upornikov, v več mestih izvedle smrtonosne napade, ki so povzročili številne civilne in vojaške žrtve ter beg na tisoče oseb v sosednje države;

| R. | ker je bil v noči z 21. na 22. marec 2012 predsednik Malija Amadou Toumani Touré strmoglavljen z državnim udarom, ki je zaustavil dolg demokratični proces, ki se je začel pred več kot dvema desetletjema; |
| --- | --- |

R.

ker je bil v noči z 21. na 22. marec 2012 predsednik Malija Amadou Toumani Touré strmoglavljen z državnim udarom, ki je zaustavil dolg demokratični proces, ki se je začel pred več kot dvema desetletjema;

| S. | ker izvršitelji državnega udara trdijo, da je slednjega zanetila nesposobnost nekdanje vlade za zatrtje upora Tuaregov; |
| --- | --- |

S.

ker izvršitelji državnega udara trdijo, da je slednjega zanetila nesposobnost nekdanje vlade za zatrtje upora Tuaregov;

| T. | ker so uporniki iz Nacionalnega gibanja za osvoboditev Azavada ter skupin Ansar Dine, AQIM in drugih uporniških skupin zaradi zmešnjave v vrhu države Mali in zloma linije poveljevanja v malijski vojski zasedle vse tri upravne regije na severu Malija, Nacionalno gibanje za osvoboditev Azavada pa je enostransko razglasilo neodvisnost te regije, ki jo imenuje Azavad in ki pokriva dve tretjini malijskega ozemlja; |
| --- | --- |

T.

ker so uporniki iz Nacionalnega gibanja za osvoboditev Azavada ter skupin Ansar Dine, AQIM in drugih uporniških skupin zaradi zmešnjave v vrhu države Mali in zloma linije poveljevanja v malijski vojski zasedle vse tri upravne regije na severu Malija, Nacionalno gibanje za osvoboditev Azavada pa je enostransko razglasilo neodvisnost te regije, ki jo imenuje Azavad in ki pokriva dve tretjini malijskega ozemlja;

| U. | ker slabšanje varnostnih razmer povzroča propad turističnega sektorja in upočasnitev ali celo opustitev razvojnih projektov, ki potekajo v več državah v tej podregiji, ter s tem brezposelnost številnih mladih, katerih ranljivost bodo verjetno izkoristile teroristične ali kriminalne skupine; |
| --- | --- |

U.

ker slabšanje varnostnih razmer povzroča propad turističnega sektorja in upočasnitev ali celo opustitev razvojnih projektov, ki potekajo v več državah v tej podregiji, ter s tem brezposelnost številnih mladih, katerih ranljivost bodo verjetno izkoristile teroristične ali kriminalne skupine;

| V. | ker ogromna površina in redka poseljenost malijskega ozemlja ter njegove dolge in slabo določene meje zahtevajo dobro regionalno usklajevanje informacij in ukrepov; |
| --- | --- |

V.

ker ogromna površina in redka poseljenost malijskega ozemlja ter njegove dolge in slabo določene meje zahtevajo dobro regionalno usklajevanje informacij in ukrepov;

| W. | ker sta zaradi nasilnih napadov tuareških upornikov, povezanih z radikalno islamsko skupino AQIM, ki so 81 000 ljudi prisilili k notranjemu preseljevanju in preseljevanju v sosednje države (Mavretanijo, Niger in Burkino Faso), kjer je huda suša v zadnjih letih povzročila pomanjkanje hrane in vode, humanitarna kriza in kriza zaradi pomanjkanja hrane vse večji; |
| --- | --- |

W.

ker sta zaradi nasilnih napadov tuareških upornikov, povezanih z radikalno islamsko skupino AQIM, ki so 81 000 ljudi prisilili k notranjemu preseljevanju in preseljevanju v sosednje države (Mavretanijo, Niger in Burkino Faso), kjer je huda suša v zadnjih letih povzročila pomanjkanje hrane in vode, humanitarna kriza in kriza zaradi pomanjkanja hrane vse večji;

| X. | ker se zaradi nezaslišanih razmer lakota širi zunaj okupiranega območja; |
| --- | --- |

X.

ker se zaradi nezaslišanih razmer lakota širi zunaj okupiranega območja;

| Y. | ker se je proti terorizmu v Sahelu treba deloma boriti s pomočjo dejavne politike spodbujanja razvoja, socialne pravičnosti, pravne države in povezovanja; ker je treba lokalnemu prebivalstvu ponuditi gospodarske možnosti, ki bodo alternativa kriminalnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

Y.

ker se je proti terorizmu v Sahelu treba deloma boriti s pomočjo dejavne politike spodbujanja razvoja, socialne pravičnosti, pravne države in povezovanja; ker je treba lokalnemu prebivalstvu ponuditi gospodarske možnosti, ki bodo alternativa kriminalnemu gospodarstvu;

| Z. | ker ima Varnostni svet Združenih narodov pomembno vlogo pri reševanju konfliktov po vsem svetu; |
| --- | --- |

Z.

ker ima Varnostni svet Združenih narodov pomembno vlogo pri reševanju konfliktov po vsem svetu;

| AA. | ker je zaradi političnega prehoda Libije njene državljane treba podpreti pri njihovih poskusih, da nemudoma vzpostavijo pluralistično demokracijo z ustavo, sestavljeno na podlagi procesa obširnega javnega posvetovanja; |
| --- | --- |

AA.

ker je zaradi političnega prehoda Libije njene državljane treba podpreti pri njihovih poskusih, da nemudoma vzpostavijo pluralistično demokracijo z ustavo, sestavljeno na podlagi procesa obširnega javnega posvetovanja;

| 1. | opozarja na skupno odgovornost držav članic za premestitev upravičencev do mednarodne zaščite in prosilcev za azil, ki so bili zaradi libijskega konflikta razseljeni v EU, zlasti v primerih, ko je azilni sistem držav članic gostiteljic pod hudim pritiskom; |
| --- | --- |

1.

opozarja na skupno odgovornost držav članic za premestitev upravičencev do mednarodne zaščite in prosilcev za azil, ki so bili zaradi libijskega konflikta razseljeni v EU, zlasti v primerih, ko je azilni sistem držav članic gostiteljic pod hudim pritiskom;

| 2. | v zvezi s tem poziva k formalizaciji sistema „obvezne in nepreklicne solidarnosti“ z državami članicami, ki so izpostavljene specifičnim in nesorazmernim pritiskom, v obliki premestitve znotraj EU, skupaj z večjim sodelovanjem z Libijo; |
| --- | --- |

2.

v zvezi s tem poziva k formalizaciji sistema „obvezne in nepreklicne solidarnosti“ z državami članicami, ki so izpostavljene specifičnim in nesorazmernim pritiskom, v obliki premestitve znotraj EU, skupaj z večjim sodelovanjem z Libijo;

| 3. | poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo ustrezna finančna sredstva za namene premestitve znotraj EU; |
| --- | --- |

3.

poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo ustrezna finančna sredstva za namene premestitve znotraj EU;

| 4. | izraža spoštovanje Uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) za njegovo delo v korist beguncev in razseljenih oseb, ki so žrtve libijskega konflikta, ter ga poziva, naj okrepi svoja prizadevanja za zagotovitev varne in dostojanstvene vrnitve izseljencev ter olajšanje takojšnjega vključevanja povratnikov; |
| --- | --- |

4.

izraža spoštovanje Uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) za njegovo delo v korist beguncev in razseljenih oseb, ki so žrtve libijskega konflikta, ter ga poziva, naj okrepi svoja prizadevanja za zagotovitev varne in dostojanstvene vrnitve izseljencev ter olajšanje takojšnjega vključevanja povratnikov;

| 5. | poziva mednarodno skupnost in zlasti EU k zbiranju nujne humanitarne pomoči za pomoč skupinam prebivalstva na severu Malija; |
| --- | --- |

5.

poziva mednarodno skupnost in zlasti EU k zbiranju nujne humanitarne pomoči za pomoč skupinam prebivalstva na severu Malija;

| 6. | meni, da je nujno treba podpreti pobude za krepitev dialoga in povečanje zmožnosti lokalnih skupnosti, da se uprejo in kljubujejo privlačnosti terorizma ter rekrutiranju mladih s strani teroristov in drugih kriminalnih skupin, tudi s podporo zaposlovanju in usposabljanju mladih; |
| --- | --- |

6.

meni, da je nujno treba podpreti pobude za krepitev dialoga in povečanje zmožnosti lokalnih skupnosti, da se uprejo in kljubujejo privlačnosti terorizma ter rekrutiranju mladih s strani teroristov in drugih kriminalnih skupin, tudi s podporo zaposlovanju in usposabljanju mladih;

| 7. | poziva EU in celotno mednarodno skupnost, naj zagotovi potrebno pomoč prizadetim državam AKP in jim s tem pomaga vzpostaviti strukture, ki jih potrebujejo za sprejemanje in ponovno vključevanje svojih delavcev migrantov iz Libije; |
| --- | --- |

7.

poziva EU in celotno mednarodno skupnost, naj zagotovi potrebno pomoč prizadetim državam AKP in jim s tem pomaga vzpostaviti strukture, ki jih potrebujejo za sprejemanje in ponovno vključevanje svojih delavcev migrantov iz Libije;

| 8. | izraža zaskrbljenost nad hudimi kršitvami človekovih pravic, ropanjem in drugimi grozodejstvi, ki so jih zagrešile okupacijske sile nad ranljivimi civilisti, od katerih je bila večina prisiljena oditi v izgnanstvo v sosednje države: |
| --- | --- |

8.

izraža zaskrbljenost nad hudimi kršitvami človekovih pravic, ropanjem in drugimi grozodejstvi, ki so jih zagrešile okupacijske sile nad ranljivimi civilisti, od katerih je bila večina prisiljena oditi v izgnanstvo v sosednje države:

| 9. | poziva nove libijske oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti afriških delavcev migrantov v Libiji; |
| --- | --- |

9.

poziva nove libijske oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti afriških delavcev migrantov v Libiji;

| 10. | pozdravlja sklep Sveta z dne 21. decembra 2011 o odmrznitvi vseh sredstev in premoženja Libijske centralne banke in banke Libyan Arab Foreign Bank v EU v podporo ponovni izgradnji Libije, okrevanju libijskega gospodarstva ter v pomoč novim libijskim oblastem; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja sklep Sveta z dne 21. decembra 2011 o odmrznitvi vseh sredstev in premoženja Libijske centralne banke in banke Libyan Arab Foreign Bank v EU v podporo ponovni izgradnji Libije, okrevanju libijskega gospodarstva ter v pomoč novim libijskim oblastem;

| 11. | poziva Komisijo in Svet, naj okrepita sposobnost EU za hitro odzivanje na področju integriranega upravljanja meja in podpore civilni družbi in medijem, kot je bilo dogovorjeno na mednarodni konferenci v Parizu 2. septembra 2011; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in Svet, naj okrepita sposobnost EU za hitro odzivanje na področju integriranega upravljanja meja in podpore civilni družbi in medijem, kot je bilo dogovorjeno na mednarodni konferenci v Parizu 2. septembra 2011;

| 12. | pozdravlja odziv EU na arabsko pomlad in libijski konflikt, predvsem ustanovitev „partnerstva za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“ kot glavnega instrumenta za podporo državam v južni soseski Evrope, ki so v postopku reforme; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja odziv EU na arabsko pomlad in libijski konflikt, predvsem ustanovitev „partnerstva za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“ kot glavnega instrumenta za podporo državam v južni soseski Evrope, ki so v postopku reforme;

| 13. | obsoja širjenje orožja med konfliktom in ropanje obstoječih skladišč orožja ter poziva k nujni strategiji za razoroževanje, demobilizacijo in ponovno vključevanje uporniških borcev in civilistov na način, ki upošteva trenutne politične razmere, pri čemer poudarja, da morajo biti razoroževanje, demobilizacija in ponovno vključevanje prednostnega pomena za stabilizacijo Libije in sosednje regije; |
| --- | --- |

13.

obsoja širjenje orožja med konfliktom in ropanje obstoječih skladišč orožja ter poziva k nujni strategiji za razoroževanje, demobilizacijo in ponovno vključevanje uporniških borcev in civilistov na način, ki upošteva trenutne politične razmere, pri čemer poudarja, da morajo biti razoroževanje, demobilizacija in ponovno vključevanje prednostnega pomena za stabilizacijo Libije in sosednje regije;

| 14. | poziva države območja Sahela in Sahare, nove libijske oblasti in pristojne večstranske agencije, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaustavitev širjenja orožja v tej regiji in naj tam vzpostavijo primerne mehanizme za nadzor in zavarovanje nacionalnih meja, vključno s trgovino z osebnim in lahkim orožjem, za izvajanje programov zbiranja in uničevanja nezakonitega osebnega in lahkega orožja ter uvajanje ukrepov za izmenjavo informacij in začetek skupnih varnostnih operacij v tej regiji; |
| --- | --- |

14.

poziva države območja Sahela in Sahare, nove libijske oblasti in pristojne večstranske agencije, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaustavitev širjenja orožja v tej regiji in naj tam vzpostavijo primerne mehanizme za nadzor in zavarovanje nacionalnih meja, vključno s trgovino z osebnim in lahkim orožjem, za izvajanje programov zbiranja in uničevanja nezakonitega osebnega in lahkega orožja ter uvajanje ukrepov za izmenjavo informacij in začetek skupnih varnostnih operacij v tej regiji;

| 15. | pozdravlja ustanovitev odbora za operacije združenih sil (CEMOC) leta 2010 s strani Alžirije, Malija, Mavretanije in Nigra za usklajevanje boja proti terorizmu, organiziranemu kriminalu in trgovini z drogami na območju Sahela in Sahare; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja ustanovitev odbora za operacije združenih sil (CEMOC) leta 2010 s strani Alžirije, Malija, Mavretanije in Nigra za usklajevanje boja proti terorizmu, organiziranemu kriminalu in trgovini z drogami na območju Sahela in Sahare;

| 16. | poziva Varnostni svet Združenih narodov, naj v okviru mirovnih prizadevanj na območju Sahela in Sahare sprejme nujno resolucijo; |
| --- | --- |

16.

poziva Varnostni svet Združenih narodov, naj v okviru mirovnih prizadevanj na območju Sahela in Sahare sprejme nujno resolucijo;

| 17. | izpostavlja skrajno revščino in nasilje, ki ju doživljajo skupine prebivalcev severnega Malija in ki še zaostrujeta humanitarno krizo in krizo pomanjkanja hrane; |
| --- | --- |

17.

izpostavlja skrajno revščino in nasilje, ki ju doživljajo skupine prebivalcev severnega Malija in ki še zaostrujeta humanitarno krizo in krizo pomanjkanja hrane;

| 18. | ostro obsoja dejavnosti oboroženih tolp v regiji, zlasti okupacijo severnega Malija s strani upornikov iz Nacionalnega gibanja za osvoboditev Azavada, skupin Ansar Dine in AQIM ter drugih skupin, ter poziva k njihovemu takojšnjemu in brezpogojnemu umiku; |
| --- | --- |

18.

ostro obsoja dejavnosti oboroženih tolp v regiji, zlasti okupacijo severnega Malija s strani upornikov iz Nacionalnega gibanja za osvoboditev Azavada, skupin Ansar Dine in AQIM ter drugih skupin, ter poziva k njihovemu takojšnjemu in brezpogojnemu umiku;

| 19. | strogo obsoja državni udar, ki so ga vodile enote malijske vojske, in poziva k takojšnji vrnitvi k demokraciji ter zahteva popolno izvajanje strategije izhoda, ki sta jo predvideli Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) in Afriška unija (AU); |
| --- | --- |

19.

strogo obsoja državni udar, ki so ga vodile enote malijske vojske, in poziva k takojšnji vrnitvi k demokraciji ter zahteva popolno izvajanje strategije izhoda, ki sta jo predvideli Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) in Afriška unija (AU);

| 20. | obsoja zlasti grozodejstva, ki so jih okupacijske sile zagrešile predvsem nad civilnim prebivalstvom in so bila usmerjena bolj proti ženskam in otrokom kot drugim žrtvam, ter zlasti obsoja uporabo ugrabitve in posilstva kot orožja v vojni; poziva k preiskavi grozodejstev, ki so bila v zadnjih mesecih storjena v Maliju; |
| --- | --- |

20.

obsoja zlasti grozodejstva, ki so jih okupacijske sile zagrešile predvsem nad civilnim prebivalstvom in so bila usmerjena bolj proti ženskam in otrokom kot drugim žrtvam, ter zlasti obsoja uporabo ugrabitve in posilstva kot orožja v vojni; poziva k preiskavi grozodejstev, ki so bila v zadnjih mesecih storjena v Maliju;

| 21. | poziva EU in njene države članice, naj posvetijo posebno pozornost položaju žensk in deklet v sahelski regiji ter naredijo vse potrebno, da jih zaščitijo pred vsakršnim nasiljem in kršitvami človekovih pravic; |
| --- | --- |

21.

poziva EU in njene države članice, naj posvetijo posebno pozornost položaju žensk in deklet v sahelski regiji ter naredijo vse potrebno, da jih zaščitijo pred vsakršnim nasiljem in kršitvami človekovih pravic;

| 22. | znova potrjuje svojo zavezanost utrjevanju demokracije in ozemeljske celovitosti držav, ki jih je prizadel libijski konflikt; |
| --- | --- |

22.

znova potrjuje svojo zavezanost utrjevanju demokracije in ozemeljske celovitosti držav, ki jih je prizadel libijski konflikt;

| 23. | poudarja, da morajo nove libijske oblasti uporabljati standarde mednarodnega prava; zato poziva EU, naj v ta namen Libiji priskrbi vire in pomoč, ki bi pripomogli k vzpostavitvi večje pravne varnosti in zagotovili humanitarno pomoč za žrtve konflikta; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da morajo nove libijske oblasti uporabljati standarde mednarodnega prava; zato poziva EU, naj v ta namen Libiji priskrbi vire in pomoč, ki bi pripomogli k vzpostavitvi večje pravne varnosti in zagotovili humanitarno pomoč za žrtve konflikta;

| 24. | odločno zavrača izjavo Nacionalnega gibanja za osvoboditev Azavada o neodvisnosti severnega dela Malija in jo šteje za nično in neveljavno; poudarja svojo zavezo enotnosti in ozemeljski celovitosti Malija; |
| --- | --- |

24.

odločno zavrača izjavo Nacionalnega gibanja za osvoboditev Azavada o neodvisnosti severnega dela Malija in jo šteje za nično in neveljavno; poudarja svojo zavezo enotnosti in ozemeljski celovitosti Malija;

| 25. | pozdravlja pobude Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS), da se vzpostavi mir na severu Malija in odstranijo vse ovire, ki preprečujejo popolno oblast Malija nad to regijo; poziva tudi mednarodno skupnost, naj podpre te pobude in sprejme primerne ukrepe za ublažitev stranskih učinkov libijskega konflikta v sosednjih državah, zlasti kar zadeva zavezo zveze NATO in njenih zaveznikov iz mednarodne koalicije, ki so se bojevali v Libiji; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja pobude Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS), da se vzpostavi mir na severu Malija in odstranijo vse ovire, ki preprečujejo popolno oblast Malija nad to regijo; poziva tudi mednarodno skupnost, naj podpre te pobude in sprejme primerne ukrepe za ublažitev stranskih učinkov libijskega konflikta v sosednjih državah, zlasti kar zadeva zavezo zveze NATO in njenih zaveznikov iz mednarodne koalicije, ki so se bojevali v Libiji;

| 26. | izraža zaskrbljenost nad sporazumom, sklenjenim med Nacionalnim gibanjem za osvoboditev Azavada in islamističnim gibanjem Ansar Dine, o ustanovitvi islamske države v severnem Maliju ter poziva Afriško unijo in Evropsko unijo, naj razvijeta kratko-, srednje- in dolgoročno strategijo za končanje okupacije severnega Malija s strani nezakonitih oboroženih sil; |
| --- | --- |

26.

izraža zaskrbljenost nad sporazumom, sklenjenim med Nacionalnim gibanjem za osvoboditev Azavada in islamističnim gibanjem Ansar Dine, o ustanovitvi islamske države v severnem Maliju ter poziva Afriško unijo in Evropsko unijo, naj razvijeta kratko-, srednje- in dolgoročno strategijo za končanje okupacije severnega Malija s strani nezakonitih oboroženih sil;

| 27. | poziva mednarodno skupnost na splošno in še zlasti EU, naj okrepita svoje sodelovanje z državami območja Sahela in Sahare ter z Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS) v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu v tej podregiji, zlasti s povečanjem virov, s katerimi razpolaga odbor za operacije združenih sil (CEMOC) pri svoji nalogi varovanja saharsko-sahelskega pasu; |
| --- | --- |

27.

poziva mednarodno skupnost na splošno in še zlasti EU, naj okrepita svoje sodelovanje z državami območja Sahela in Sahare ter z Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS) v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu v tej podregiji, zlasti s povečanjem virov, s katerimi razpolaga odbor za operacije združenih sil (CEMOC) pri svoji nalogi varovanja saharsko-sahelskega pasu;

| 28. | poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj podprejo prizadevanja za povečanje zmogljivosti držav v tej regiji ter v sodelovanju z njimi in meddržavnima organizacijama ECOWAS in WAEMU (Zahodnoafriška ekonomska in monetarna unija) uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za zaščito ljudi in podporo varnosti in razvoju v tej regiji; |
| --- | --- |

28.

poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj podprejo prizadevanja za povečanje zmogljivosti držav v tej regiji ter v sodelovanju z njimi in meddržavnima organizacijama ECOWAS in WAEMU (Zahodnoafriška ekonomska in monetarna unija) uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za zaščito ljudi in podporo varnosti in razvoju v tej regiji;

| 29. | izraža upanje, da bo misija evropske varnostne in obrambne politike (EVOP) državam v tej podregiji pomagala pri učinkovitejšem nadzoru njihovih meja in predvsem v boju proti trgovini z orožjem, drogami in ljudmi; |
| --- | --- |

29.

izraža upanje, da bo misija evropske varnostne in obrambne politike (EVOP) državam v tej podregiji pomagala pri učinkovitejšem nadzoru njihovih meja in predvsem v boju proti trgovini z orožjem, drogami in ljudmi;

| 30. | poziva države te regije, naj uvedejo ukrepe za spodbujanje izmenjav varnostnih informacij, zlasti v zvezi z zasegi orožja, prek obstoječih sistemov za izmenjavo informacij, kot so tisti, ki jih uporabljajo Afriški center Afriške unije za študije in raziskave na področju terorizma, INTERPOL in Združeni narodi; |
| --- | --- |

30.

poziva države te regije, naj uvedejo ukrepe za spodbujanje izmenjav varnostnih informacij, zlasti v zvezi z zasegi orožja, prek obstoječih sistemov za izmenjavo informacij, kot so tisti, ki jih uporabljajo Afriški center Afriške unije za študije in raziskave na področju terorizma, INTERPOL in Združeni narodi;

| 31. | poudarja, da se morajo ob uvedbi nove ustave ali pravnega okvira Libije upoštevati temeljne človekove pravice; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da se morajo ob uvedbi nove ustave ali pravnega okvira Libije upoštevati temeljne človekove pravice;

| 32. | poziva novo libijsko vlado, naj razširi sodelovanje na ECOWAS, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za kljubovanje napadom kriminalnih terorističnih skupin, povezanih s celico AQIM, ki podpira upor Tuaregov na severu Malija; |
| --- | --- |

32.

poziva novo libijsko vlado, naj razširi sodelovanje na ECOWAS, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za kljubovanje napadom kriminalnih terorističnih skupin, povezanih s celico AQIM, ki podpira upor Tuaregov na severu Malija;

| 33. | poziva EU, naj podpre začasno libijsko vlado v njenih prizadevanjih za dosego vključujočega prehoda s konflikta na vzpostavljanje miru v Libiji ter poziva nacionalni prehodni svet, naj nadaljuje široko zastavljeni proces sprave, ki vključuje vse Libijce in omogoča izvedbo demokratičnega, mirnega in preglednega prehoda v tej državi; |
| --- | --- |

33.

poziva EU, naj podpre začasno libijsko vlado v njenih prizadevanjih za dosego vključujočega prehoda s konflikta na vzpostavljanje miru v Libiji ter poziva nacionalni prehodni svet, naj nadaljuje široko zastavljeni proces sprave, ki vključuje vse Libijce in omogoča izvedbo demokratičnega, mirnega in preglednega prehoda v tej državi;

| 34. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Evropskemu parlamentu, Svetu ministrov AKP-EU, Evropski komisiji, institucijam Afriške unije in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

34.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Evropskemu parlamentu, Svetu ministrov AKP-EU, Evropski komisiji, institucijam Afriške unije in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

RESOLUCIJA (6)

o nestanovitnosti cen, delovanju svetovnih trgov za kmetijske proizvode in njihovem vplivu na zanesljivo preskrbo s hrano v državah AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Horsensu (Danska) od 28. do 30. maja 2012, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Horsensu (Danska) od 28. do 30. maja 2012,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–EU, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 in spremenjenega v letih 2005 in 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–EU, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 in spremenjenega v letih 2005 in 2010,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki določa razvojne cilje tisočletja kot cilje, sprejete skupaj z mednarodno skupnostjo za odpravo revščine in lakote, in zlasti razvojnih ciljev tisočletja 1 o načelu izkoreninjenja skrajne revščine in lakote, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki določa razvojne cilje tisočletja kot cilje, sprejete skupaj z mednarodno skupnostjo za odpravo revščine in lakote, in zlasti razvojnih ciljev tisočletja 1 o načelu izkoreninjenja skrajne revščine in lakote,

| — | ob upoštevanju konvencije o pomoči v hrani, podpisane 13. aprila 1999 v Londonu, katere cilj je prispevati k zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni in izboljšati sposobnost mednarodne skupnosti za odzivanje na izredne razmere na področju hrane in druge prehranske potrebe v državah v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije o pomoči v hrani, podpisane 13. aprila 1999 v Londonu, katere cilj je prispevati k zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni in izboljšati sposobnost mednarodne skupnosti za odzivanje na izredne razmere na področju hrane in druge prehranske potrebe v državah v razvoju,

| — | ob upoštevanju Prostovoljnih smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) v podporo postopni uresničitvi pravice do ustrezne hrane v okviru prehranske varnosti na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Prostovoljnih smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) v podporo postopni uresničitvi pravice do ustrezne hrane v okviru prehranske varnosti na nacionalni ravni,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Maputa o kmetijstvu in zanesljivi preskrbi s hrano, podpisane leta 2003, v kateri so se afriške vlade zavezale, da bodo kmetijstvu namenile vsaj 10 % sredstev iz svojih letnih nacionalnih proračunov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Maputa o kmetijstvu in zanesljivi preskrbi s hrano, podpisane leta 2003, v kateri so se afriške vlade zavezale, da bodo kmetijstvu namenile vsaj 10 % sredstev iz svojih letnih nacionalnih proračunov,

| — | ob upoštevanju „smernic zemljiške politike EU“ iz novembra 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju „smernic zemljiške politike EU“ iz novembra 2004,

| — | ob upoštevanju 7. posebne seje Sveta Organizacije združenih narodov za človekove pravice z dne 22. maja 2008 v Ženevi na temo „Negativen vpliv poslabšanja svetovne krize hrane, ki jo med drugim povzroča strma rast cen, na udejanjanje pravice do hrane“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 7. posebne seje Sveta Organizacije združenih narodov za človekove pravice z dne 22. maja 2008 v Ženevi na temo „Negativen vpliv poslabšanja svetovne krize hrane, ki jo med drugim povzroča strma rast cen, na udejanjanje pravice do hrane“,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o zanesljivosti preskrbe s hrano na svetovni ravni, sprejete 10. julija 2009 v L'Aquili, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o zanesljivosti preskrbe s hrano na svetovni ravni, sprejete 10. julija 2009 v L'Aquili,

| — | ob upoštevanju pobude OZN o socialnem pragu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude OZN o socialnem pragu,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o skupni kmetijski politiki in zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o skupni kmetijski politiki in zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o vrhunskem srečanju Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) ter o varnosti preskrbe s hrano, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o vrhunskem srečanju Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) ter o varnosti preskrbe s hrano,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Okvir politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano“ (COM(2010)0127), sprejetega 31. marca 2010, in sklepov Sveta, sprejetih 10. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Okvir politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano“ (COM(2010)0127), sprejetega 31. marca 2010, in sklepov Sveta, sprejetih 10. maja 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o zanesljivosti preskrbe s hrano, sprejete 4. decembra 2010 v Kinšasi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o zanesljivosti preskrbe s hrano, sprejete 4. decembra 2010 v Kinšasi,

| — | ob upoštevanju osmih priporočil o pravici do hrane za skupino G20, ki jih je 29. januarja 2011 objavil posebni poročevalec Organizacije Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osmih priporočil o pravici do hrane za skupino G20, ki jih je 29. januarja 2011 objavil posebni poročevalec Organizacije Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnega poročila za G20 z dne 2. junija 2011 z naslovom „Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses“ (Nestanovitnost cen na trgu hrane in kmetijskem trgu: politični odzivi), ki sta ga uskladila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ter Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnega poročila za G20 z dne 2. junija 2011 z naslovom „Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses“ (Nestanovitnost cen na trgu hrane in kmetijskem trgu: politični odzivi), ki sta ga uskladila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ter Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni o zanesljivosti preskrbe s hrano in prehrani z naslovom „Price volatility and food security“ (Nestanovitnost cen in zanesljiva preskrba s hrano“ iz julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni o zanesljivosti preskrbe s hrano in prehrani z naslovom „Price volatility and food security“ (Nestanovitnost cen in zanesljiva preskrba s hrano“ iz julija 2011,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o pomoči državam v razvoju pri obravnavanju izzivov, povezanih z zanesljivo preskrbo s hrano, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o pomoči državam v razvoju pri obravnavanju izzivov, povezanih z zanesljivo preskrbo s hrano,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU/100.149/fin.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU/100.149/fin.),

| A. | ker Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ocenjuje, da je število ljudi na svetu, ki trpijo zaradi lakote, leta 2010 doseglo 925 milijonov; |
| --- | --- |

A.

ker Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ocenjuje, da je število ljudi na svetu, ki trpijo zaradi lakote, leta 2010 doseglo 925 milijonov;

| B. | ker je od 118 držav v razvoju samo 62 sposobnih doseči razvojni cilj tisočletja 1 in ker se 29 držav na svetu trenutno spopada s težavami s preskrbo s hrano in potrebuje zunanjo pomoč v obliki hrane; |
| --- | --- |

B.

ker je od 118 držav v razvoju samo 62 sposobnih doseči razvojni cilj tisočletja 1 in ker se 29 držav na svetu trenutno spopada s težavami s preskrbo s hrano in potrebuje zunanjo pomoč v obliki hrane;

| C. | ker naj bi se svetovno povpraševanje po kmetijskih proizvodih do leta 2050 povečalo za 70 do 100 %, svetovno prebivalstvo pa po ocenah doseglo devet milijard; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi se svetovno povpraševanje po kmetijskih proizvodih do leta 2050 povečalo za 70 do 100 %, svetovno prebivalstvo pa po ocenah doseglo devet milijard;

| D. | ker negotovost preskrbe s hrano, ki je vzrok nemirov zaradi lakote in lahko ogrozi kolektivno varnost na svetovni ravni, še povečujejo težave z lastništvom zemlje, pomanjkanje ustreznih kmetijskih politik, degradacija tal, podnebne spremembe, negotovost lastništva zemlje, povpraševanje po biogorivih in politike, povezane z energijo, špekulacije s proizvodi in pretežno umetno rastoče cene hrane, ki so posledica špekulacij; |
| --- | --- |

D.

ker negotovost preskrbe s hrano, ki je vzrok nemirov zaradi lakote in lahko ogrozi kolektivno varnost na svetovni ravni, še povečujejo težave z lastništvom zemlje, pomanjkanje ustreznih kmetijskih politik, degradacija tal, podnebne spremembe, negotovost lastništva zemlje, povpraševanje po biogorivih in politike, povezane z energijo, špekulacije s proizvodi in pretežno umetno rastoče cene hrane, ki so posledica špekulacij;

| E. | ker od avgusta 2010 cene hrane naraščajo iz meseca v mesec, vrednosti pa so sedaj višje od tistih v času najvišjih cen hrane leta 2008; |
| --- | --- |

E.

ker od avgusta 2010 cene hrane naraščajo iz meseca v mesec, vrednosti pa so sedaj višje od tistih v času najvišjih cen hrane leta 2008;

| F. | ker sodeč po poročilu Food Price Watch Svetovne banke za avgust 2011 pomenijo visoke in nestanovitne globalne cene hrane tveganje za najrevnejše ljudi v svetu v razvoju in prispevajo h kriznim razmeram v državah Afriškega roga; |
| --- | --- |

F.

ker sodeč po poročilu Food Price Watch Svetovne banke za avgust 2011 pomenijo visoke in nestanovitne globalne cene hrane tveganje za najrevnejše ljudi v svetu v razvoju in prispevajo h kriznim razmeram v državah Afriškega roga;

| G. | ker nestanovitne cene proizvodov ne prizadenejo le potrošnikov, ampak tudi proizvajalce, saj kmetom iz držav AKP izredno otežujejo načrtovanje proizvodnje in trženje njihovih pridelkov; ker se je delež prihodkov kmetov iz verige preskrbe s hrano močno zmanjšal, predelovalci in prodajalci na drobno pa imajo vedno večji dobiček; |
| --- | --- |

G.

ker nestanovitne cene proizvodov ne prizadenejo le potrošnikov, ampak tudi proizvajalce, saj kmetom iz držav AKP izredno otežujejo načrtovanje proizvodnje in trženje njihovih pridelkov; ker se je delež prihodkov kmetov iz verige preskrbe s hrano močno zmanjšal, predelovalci in prodajalci na drobno pa imajo vedno večji dobiček;

| H. | ker rodovitnost tal na številnih področjih močno upada, kar vodi k manjšemu pridelku in čezmernemu izkoriščanju izčrpane zemlje; in ker je znanstveno dokazano, da je z uporabo kmetijsko-ekoloških sistemov, ki združujejo pridelavo poljščin z gozdarstvom in živinorejo, mogoče ponovno vzpostaviti rodovitnost zemlje, povečati pridelek, zaščititi kmetije pred izrednimi vremenskimi razmerami, izboljšati biotsko raznovrstnost ter diverzificirati in povečati dohodke malih kmetovalcev; |
| --- | --- |

H.

ker rodovitnost tal na številnih področjih močno upada, kar vodi k manjšemu pridelku in čezmernemu izkoriščanju izčrpane zemlje; in ker je znanstveno dokazano, da je z uporabo kmetijsko-ekoloških sistemov, ki združujejo pridelavo poljščin z gozdarstvom in živinorejo, mogoče ponovno vzpostaviti rodovitnost zemlje, povečati pridelek, zaščititi kmetije pred izrednimi vremenskimi razmerami, izboljšati biotsko raznovrstnost ter diverzificirati in povečati dohodke malih kmetovalcev;

| I. | ker je od osemdesetih let prejšnjega stoletja prišlo do dramatičnega zmanjšanja razvojne pomoči za kmetijstvo, ki je padla na borih 3,8 % uradne razvojne pomoči; ker se je tudi delež javne porabe za kmetijstvo v državah v razvoju zmanjšal na povprečnih 7 %; |
| --- | --- |

I.

ker je od osemdesetih let prejšnjega stoletja prišlo do dramatičnega zmanjšanja razvojne pomoči za kmetijstvo, ki je padla na borih 3,8 % uradne razvojne pomoči; ker se je tudi delež javne porabe za kmetijstvo v državah v razvoju zmanjšal na povprečnih 7 %;

| J. | ker je večina afriških vlad mnenja, da so koristi liberalizacije svetovne trgovine v podsaharski Afriki prej ko ne minimalne zaradi predčasne izpostavljenosti nastajajočih kmetijskih podjetij pravi konkurenci proizvajalcev iz držav v razvoju in razvitih držav ter da bi odpiranje trga moralo biti postopno in ne nenadno; |
| --- | --- |

J.

ker je večina afriških vlad mnenja, da so koristi liberalizacije svetovne trgovine v podsaharski Afriki prej ko ne minimalne zaradi predčasne izpostavljenosti nastajajočih kmetijskih podjetij pravi konkurenci proizvajalcev iz držav v razvoju in razvitih držav ter da bi odpiranje trga moralo biti postopno in ne nenadno;

| K. | ker so negotovi kmetijski in prehranski sistemi v državah AKP zaradi povečanega nakupovanja zemljišč, večinoma s strani tujih vlagateljev, še bolj ranljivi; |
| --- | --- |

K.

ker so negotovi kmetijski in prehranski sistemi v državah AKP zaradi povečanega nakupovanja zemljišč, večinoma s strani tujih vlagateljev, še bolj ranljivi;

| L. | ker se kmetijski pridelki vse več uporabljajo za biogoriva, s čimer se nestanovitnost trgov nafte povezuje z nestanovitnostjo trgov proizvodov, istočasno pa to prispeva tudi k rasti cen hrane in negotovi preskrbi s hrano; |
| --- | --- |

L.

ker se kmetijski pridelki vse več uporabljajo za biogoriva, s čimer se nestanovitnost trgov nafte povezuje z nestanovitnostjo trgov proizvodov, istočasno pa to prispeva tudi k rasti cen hrane in negotovi preskrbi s hrano;

| M. | ker finančno špekuliranje in povečana liberalizacija finančnih trgov ter trgovanje s kmetijskimi proizvodi zelo prispevajo k nestanovitnosti cen; ker izvedeni instrumenti, temelječi na živilskih trgih in trgih kmetijskih proizvodov, niso več zgolj nišni instrumenti za profesionalne vlagatelje, temveč so postali izjemno priljubljeni in lahko dostopni vlagateljem po vsem svetu; |
| --- | --- |

M.

ker finančno špekuliranje in povečana liberalizacija finančnih trgov ter trgovanje s kmetijskimi proizvodi zelo prispevajo k nestanovitnosti cen; ker izvedeni instrumenti, temelječi na živilskih trgih in trgih kmetijskih proizvodov, niso več zgolj nišni instrumenti za profesionalne vlagatelje, temveč so postali izjemno priljubljeni in lahko dostopni vlagateljem po vsem svetu;

| 1. | opozarja, da je pravica do ustrezne hrane splošna človekova pravica; poziva vse države, naj izvajajo prostovoljne smernice Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) o pravici do hrane; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je pravica do ustrezne hrane splošna človekova pravica; poziva vse države, naj izvajajo prostovoljne smernice Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) o pravici do hrane;

| 2. | poudarja, da je za razvoj in s tem zanesljivejšo preskrbo s hrano potrebna tudi politična stabilnost, in zato poziva vse udeležene strani, naj pokažejo politično voljo za zagotovitev te stabilnosti; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je za razvoj in s tem zanesljivejšo preskrbo s hrano potrebna tudi politična stabilnost, in zato poziva vse udeležene strani, naj pokažejo politično voljo za zagotovitev te stabilnosti;

Kmetijstvo in „prisvajanje zemljišč“

| 3. | poziva k namenitvi večjega odstotka uradne razvojne pomoči EU kmetijstvu in razvoju podeželja v državah AKP, da se okrepi zanesljivost preskrbe s hrano; poziva mednarodno skupnost, naj izpolni zaveze z vrhunskega srečanja v L'Aquili in zagotovi 22 milijard USD za podporo kmetom v državah v razvoju ter boj proti lakoti, od katerih jih je doslej zagotovila samo petino; |
| --- | --- |

3.

poziva k namenitvi večjega odstotka uradne razvojne pomoči EU kmetijstvu in razvoju podeželja v državah AKP, da se okrepi zanesljivost preskrbe s hrano; poziva mednarodno skupnost, naj izpolni zaveze z vrhunskega srečanja v L'Aquili in zagotovi 22 milijard USD za podporo kmetom v državah v razvoju ter boj proti lakoti, od katerih jih je doslej zagotovila samo petino;

| 4. | meni, da so za zapolnitev velike vrzeli pri naložbah v razvoj podeželja v državah AKP potrebni tudi znatni prispevki vlad teh držav, da se lahko razvije celosten kmetijski sistem, ki omogoča samozadostnost; |
| --- | --- |

4.

meni, da so za zapolnitev velike vrzeli pri naložbah v razvoj podeželja v državah AKP potrebni tudi znatni prispevki vlad teh držav, da se lahko razvije celosten kmetijski sistem, ki omogoča samozadostnost;

| 5. | meni, da kmetovanje malega obsega lahko ponudi odgovor na izziv zanesljive preskrbe s hrano, in poziva EU, naj ukine izvozne subvencije, ki destabilizirajo kmečko kmetovanje v državah v razvoju, in poveča svojo pomoč in podporo trajnostnemu malemu kmetovanju, trajnostnemu kmečkemu kmetovanju in proizvodnji kmetijskih proizvodov srednjega obsega, od katerih je pretežno odvisna zanesljiva preskrba s hrano; |
| --- | --- |

5.

meni, da kmetovanje malega obsega lahko ponudi odgovor na izziv zanesljive preskrbe s hrano, in poziva EU, naj ukine izvozne subvencije, ki destabilizirajo kmečko kmetovanje v državah v razvoju, in poveča svojo pomoč in podporo trajnostnemu malemu kmetovanju, trajnostnemu kmečkemu kmetovanju in proizvodnji kmetijskih proizvodov srednjega obsega, od katerih je pretežno odvisna zanesljiva preskrba s hrano;

| 6. | poudarja temeljno vlogo žensk in mladine pri zanesljivi preskrbi s hrano in varnosti prehrane ter v kmetijski proizvodnji; poziva Evropsko komisijo in vlade držav AKP, naj vlagajo v programe, ki podpirajo predvsem ženske male kmetovalke in mlade male kmetovalce (npr. programe izobraževanja in usposabljanja o trajnostnem in okolju prijaznem kmetijstvu; poenostavljen dostop do posojil in nepridobitnih mikro kreditov); |
| --- | --- |

6.

poudarja temeljno vlogo žensk in mladine pri zanesljivi preskrbi s hrano in varnosti prehrane ter v kmetijski proizvodnji; poziva Evropsko komisijo in vlade držav AKP, naj vlagajo v programe, ki podpirajo predvsem ženske male kmetovalke in mlade male kmetovalce (npr. programe izobraževanja in usposabljanja o trajnostnem in okolju prijaznem kmetijstvu; poenostavljen dostop do posojil in nepridobitnih mikro kreditov);

| 7. | poudarja, da je bistvenega pomena, da se mali kmetovalci in lokalne kmetijske organizacije vključijo v izvajanje kmetijske politike v državah AKP, in da si mora EU prizadevati za sodelovanje z združenji malih kmetovalcev in drugimi lokalnimi združenji ter za njihovo krepitev, da se zagotovi varstvo interesov lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je bistvenega pomena, da se mali kmetovalci in lokalne kmetijske organizacije vključijo v izvajanje kmetijske politike v državah AKP, in da si mora EU prizadevati za sodelovanje z združenji malih kmetovalcev in drugimi lokalnimi združenji ter za njihovo krepitev, da se zagotovi varstvo interesov lokalnih skupnosti;

| 8. | poudarja potrebo po večjih javnih naložbah v raziskave za trajnostne kmetijsko-ekološke proizvodne sisteme, ki vključujejo pridelavo poljščin, gozdarstvo in živinorejo, ter poziva EU in države AKP, naj razvijejo skupne zmogljivosti za raziskave, usposabljanje in nadgradnjo na področju trajnostnih metod kmetovanja in novih tehnologij, zlasti s pomočjo javno-zasebnih partnerstev in skupnih vlaganj; |
| --- | --- |

8.

poudarja potrebo po večjih javnih naložbah v raziskave za trajnostne kmetijsko-ekološke proizvodne sisteme, ki vključujejo pridelavo poljščin, gozdarstvo in živinorejo, ter poziva EU in države AKP, naj razvijejo skupne zmogljivosti za raziskave, usposabljanje in nadgradnjo na področju trajnostnih metod kmetovanja in novih tehnologij, zlasti s pomočjo javno-zasebnih partnerstev in skupnih vlaganj;

| 9. | izraža globoko zaskrbljenost, ker tuji vlagatelji v državah v razvoju trenutno pridobivajo obsežna zemljišča, kar med drugim škodi lokalnim malim in srednje velikim kmetom; poziva EU, naj vlade držav AKP spodbudi k sprejetju zemljiške reforme, da bi zaščitile lastninske pravice avtohtonih kmetov ter malih in srednje velikih kmetov, zlasti kmetic, in preprečile prakse prisvajanja zemljišč, ki jih uporabljajo korporacije; |
| --- | --- |

9.

izraža globoko zaskrbljenost, ker tuji vlagatelji v državah v razvoju trenutno pridobivajo obsežna zemljišča, kar med drugim škodi lokalnim malim in srednje velikim kmetom; poziva EU, naj vlade držav AKP spodbudi k sprejetju zemljiške reforme, da bi zaščitile lastninske pravice avtohtonih kmetov ter malih in srednje velikih kmetov, zlasti kmetic, in preprečile prakse prisvajanja zemljišč, ki jih uporabljajo korporacije;

| 10. | poziva države AKP, naj preučijo svoje zemljiške politike, da ob ustreznem upoštevanju težav, povezanih z uporabo in upravljanjem zemljišč, nekatera območja opredelijo in določijo kot kmetijska območja; |
| --- | --- |

10.

poziva države AKP, naj preučijo svoje zemljiške politike, da ob ustreznem upoštevanju težav, povezanih z uporabo in upravljanjem zemljišč, nekatera območja opredelijo in določijo kot kmetijska območja;

| 11. | poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja neodvisno presojo vpliva politik liberalizacije trgovine na kmetijske površine, ki se vse bolj uporabljajo za namene izvoznih kmetijskih podjetij namesto za zadovoljevanje nacionalnih potreb po hrani držav v razvoju, ter naj poda konkretne predloge za reševanje tega pojava in posledičnih težav, kot sta prisvajanje obsežnih zemljišč in hitro spodkopavanje zanesljive preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

11.

poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja neodvisno presojo vpliva politik liberalizacije trgovine na kmetijske površine, ki se vse bolj uporabljajo za namene izvoznih kmetijskih podjetij namesto za zadovoljevanje nacionalnih potreb po hrani držav v razvoju, ter naj poda konkretne predloge za reševanje tega pojava in posledičnih težav, kot sta prisvajanje obsežnih zemljišč in hitro spodkopavanje zanesljive preskrbe s hrano;

| 12. | poziva Evropsko komisijo, naj posodobi svoje smernice glede zemljiške politike, kar zadeva prisvajanje zemljišč, in naj predlaga ukrepe za izboljšanje poročanja o prisvajanju obsežnih zemljišč, ki vključuje evropske vlagatelje, in spremljanja le-tega; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropsko komisijo, naj posodobi svoje smernice glede zemljiške politike, kar zadeva prisvajanje zemljišč, in naj predlaga ukrepe za izboljšanje poročanja o prisvajanju obsežnih zemljišč, ki vključuje evropske vlagatelje, in spremljanja le-tega;

Finančne špekulacije na trgih proizvodov

| 13. | meni, da je treba znatno izboljšati preglednost na svetovnih kmetijskih trgih; v tem smislu pozdravlja vzpostavitev informacijskega sistema za kmetijski trg (AMIS), h kateri so pozvali ministri za kmetijstvo držav G20 z namenom, da bi nestanovitnost cen hrane obravnavali s pomočjo bolj sprotnih, natančnih in preglednih informacij o svetovnih trgih hrane; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba znatno izboljšati preglednost na svetovnih kmetijskih trgih; v tem smislu pozdravlja vzpostavitev informacijskega sistema za kmetijski trg (AMIS), h kateri so pozvali ministri za kmetijstvo držav G20 z namenom, da bi nestanovitnost cen hrane obravnavali s pomočjo bolj sprotnih, natančnih in preglednih informacij o svetovnih trgih hrane;

| 14. | poziva ZN in države G20, naj okrepijo svoja prizadevanja za sprejetje svetovne zakonodajne ureditve, ki bo odpravila špekulacije s kmetijskimi proizvodi in usklajevala oblikovanje mehanizmov za preprečevanje prevelikega nihanja svetovnih cen hrane; |
| --- | --- |

14.

poziva ZN in države G20, naj okrepijo svoja prizadevanja za sprejetje svetovne zakonodajne ureditve, ki bo odpravila špekulacije s kmetijskimi proizvodi in usklajevala oblikovanje mehanizmov za preprečevanje prevelikega nihanja svetovnih cen hrane;

| 15. | poziva k jasni opredelitvi akterjev, vključenih v trgovino na trgih s hrano in kmetijskimi izdelki, in k poglobljeni analizi mehanizmov prenosa špekulacije na prehrambne izdelke na lokalnih in svetovnih trgih; odločno poziva vse ustrezne akterje, naj skupaj vzpostavijo mednarodni mehanizem za nadzor dejavnosti trgovanja s proizvodi in kmetijskimi izvedenimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

15.

poziva k jasni opredelitvi akterjev, vključenih v trgovino na trgih s hrano in kmetijskimi izdelki, in k poglobljeni analizi mehanizmov prenosa špekulacije na prehrambne izdelke na lokalnih in svetovnih trgih; odločno poziva vse ustrezne akterje, naj skupaj vzpostavijo mednarodni mehanizem za nadzor dejavnosti trgovanja s proizvodi in kmetijskimi izvedenimi finančnimi instrumenti;

| 16. | poudarja, da je dostop do trgov največja ovira, ki jo morajo premagati mali in srednje veliki kmetje v državah AKP, in da je nujno treba odpraviti neugodne trgovinske ureditve in prepreke za trgovino, zlasti tiste, ki ovirajo izvoz držav AKP na trge v razvitih državah; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je dostop do trgov največja ovira, ki jo morajo premagati mali in srednje veliki kmetje v državah AKP, in da je nujno treba odpraviti neugodne trgovinske ureditve in prepreke za trgovino, zlasti tiste, ki ovirajo izvoz držav AKP na trge v razvitih državah;

| 17. | meni, da je treba preučiti sedanje trgovinske politike, zlasti kmetijske subvencije v bogatih državah in izvozne omejitve v kriznih časih, da se omejijo učinki nestanovitnosti cen hrane; poudarja zavezo EU k postopni odpravi izvoznih subvencij, sočasno s podobnimi ukrepi, ki so jih sprejele partnerice STO; poziva EU, naj še izboljša usklajevanje svojih razvojnih in trgovinskih politik; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba preučiti sedanje trgovinske politike, zlasti kmetijske subvencije v bogatih državah in izvozne omejitve v kriznih časih, da se omejijo učinki nestanovitnosti cen hrane; poudarja zavezo EU k postopni odpravi izvoznih subvencij, sočasno s podobnimi ukrepi, ki so jih sprejele partnerice STO; poziva EU, naj še izboljša usklajevanje svojih razvojnih in trgovinskih politik;

| 18. | poudarja, da lahko povečana regionalna trgovina vzpostavi zanesljivo preskrbo s hrano in proizvajalcem zagotovi stabilnejše tržno okolje; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da lahko povečana regionalna trgovina vzpostavi zanesljivo preskrbo s hrano in proizvajalcem zagotovi stabilnejše tržno okolje;

| 19. | poziva k ukinitvi izkrivljajočih davčnih spodbud in subvencij v podporo biogorivom, kar bi imelo za posledico, da bi se biogoriva proizvajala le, kadar bi bilo to ekonomsko izvedljivo, s tem pa bi se omejil vpliv proizvodnje biogoriv na zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

19.

poziva k ukinitvi izkrivljajočih davčnih spodbud in subvencij v podporo biogorivom, kar bi imelo za posledico, da bi se biogoriva proizvajala le, kadar bi bilo to ekonomsko izvedljivo, s tem pa bi se omejil vpliv proizvodnje biogoriv na zanesljivo preskrbo s hrano;

| 20. | meni, da je treba najti pravo ravnotežje med cilji zanesljive preskrbe s hrano in energetskimi cilji; poziva EU, naj preuči vpliv svojih strateških ciljev na področju biogoriv na zanesljivo preskrbo s hrano in jih na podlagi rezultatov te presoje vpliva spremeni; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba najti pravo ravnotežje med cilji zanesljive preskrbe s hrano in energetskimi cilji; poziva EU, naj preuči vpliv svojih strateških ciljev na področju biogoriv na zanesljivo preskrbo s hrano in jih na podlagi rezultatov te presoje vpliva spremeni;

| 21. | poziva vlade držav AKP, naj raziščejo ali okrepijo ukrepe za blaženje posledic nestanovitnosti cen, na primer z oskrbovanjem revnih s subvencionirano hrano ali gotovino v okviru prožnih varnostnih mrež; |
| --- | --- |

21.

poziva vlade držav AKP, naj raziščejo ali okrepijo ukrepe za blaženje posledic nestanovitnosti cen, na primer z oskrbovanjem revnih s subvencionirano hrano ali gotovino v okviru prožnih varnostnih mrež;

| 22. | zahteva povečanje ter boljše upravljanje in skladiščenje fizičnih zalog žita in hrane za nujne primere na nacionalni in regionalni ravni ter okrepitev mednarodnega usklajevanja in spremljanja cen in zalog, da bi se tako zoperstavili nestanovitnosti cen hrane ter omogočili boljši in hitrejši odziv na krize, povezane s hrano; |
| --- | --- |

22.

zahteva povečanje ter boljše upravljanje in skladiščenje fizičnih zalog žita in hrane za nujne primere na nacionalni in regionalni ravni ter okrepitev mednarodnega usklajevanja in spremljanja cen in zalog, da bi se tako zoperstavili nestanovitnosti cen hrane ter omogočili boljši in hitrejši odziv na krize, povezane s hrano;

| 23. | poziva EU in države AKP, naj pomagajo ohraniti, izboljšati in spodbujati lokalne vrste semen, ki pogosto bolj ustrezajo potrebam lokalnega prebivalstva in podnebnim pogojem držav v razvoju, zagotovijo kmetom pravico, da vzgajajo lastna semena, ter preprečijo pravila intelektualne lastnine in tako omogočijo, da si ta semena prisvoji kdorkoli; |
| --- | --- |

23.

poziva EU in države AKP, naj pomagajo ohraniti, izboljšati in spodbujati lokalne vrste semen, ki pogosto bolj ustrezajo potrebam lokalnega prebivalstva in podnebnim pogojem držav v razvoju, zagotovijo kmetom pravico, da vzgajajo lastna semena, ter preprečijo pravila intelektualne lastnine in tako omogočijo, da si ta semena prisvoji kdorkoli;

| 24. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta EU, Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ter državam G20. |
| --- | --- |

24.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta EU, Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ter državam G20.

RESOLUCIJA (7)

o družbenih in okoljskih posledicah rudarjenja v državah AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Horsensu (Danska) od 28. do 30. maja 2012, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Horsensu (Danska) od 28. do 30. maja 2012,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu AKP-EU („sporazuma iz Cotonouja“) in zlasti njegovega člena 8(4) o prepovedi diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu AKP-EU („sporazuma iz Cotonouja“) in zlasti njegovega člena 8(4) o prepovedi diskriminacije,

| — | ob upoštevanju pobude ZN za globalni dogovor in smernic OECD za večnacionalna podjetja, ki določajo načela odgovornega poslovnega obnašanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude ZN za globalni dogovor in smernic OECD za večnacionalna podjetja, ki določajo načela odgovornega poslovnega obnašanja,

| — | ob upoštevanju svetovne pobude Mednarodne organizacije dela (MOD) iz leta 2005 za odpravo dela otrok v rudnikih in kamnolomih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovne pobude Mednarodne organizacije dela (MOD) iz leta 2005 za odpravo dela otrok v rudnikih in kamnolomih,

| — | ob upoštevanju vizije afriškega rudarstva, ki so jo sprejeli voditelji držav Afriške unije februarja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vizije afriškega rudarstva, ki so jo sprejeli voditelji držav Afriške unije februarja 2009,

| — | ob upoštevanju bruseljske deklaracije o trajnostnem razvoju in upravljanju industrije rudninskih virov držav AKP (AKP/89/008/10), ki je bila sprejeta na 1. zasedanju ministrov držav AKP, odgovornih za industrijo rudninskih virov, med 13. in 15. decembrom 2010 v Bruslju v Belgiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bruseljske deklaracije o trajnostnem razvoju in upravljanju industrije rudninskih virov držav AKP (AKP/89/008/10), ki je bila sprejeta na 1. zasedanju ministrov držav AKP, odgovornih za industrijo rudninskih virov, med 13. in 15. decembrom 2010 v Bruslju v Belgiji,

| — | ob upoštevanju obsega in dejavnosti Mednarodnega foruma za trajnostno upravljanje naravnih virov Programa združenih narodov za okolje (UNEP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obsega in dejavnosti Mednarodnega foruma za trajnostno upravljanje naravnih virov Programa združenih narodov za okolje (UNEP),

| — | ob upoštevanju študije Mednarodne organizacije dela „Child labour in gold mining: The problem“ (Problem dela otrok v rudnikih zlata) (junij 2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Mednarodne organizacije dela „Child labour in gold mining: The problem“ (Problem dela otrok v rudnikih zlata) (junij 2006),

| — | ob upoštevanju resolucije EP z dne 15. decembra 2010 o prihodnosti strateškega partnerstva med EU in Afriko po tretjem vrhunskem srečanju EU-Afrika (P7_TA(2010)0482), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije EP z dne 15. decembra 2010 o prihodnosti strateškega partnerstva med EU in Afriko po tretjem vrhunskem srečanju EU-Afrika (P7_TA(2010)0482),

| — | ob upoštevanju resolucije EP o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (P7_TA(2011)0364), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije EP o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (P7_TA(2011)0364),

| — | ob upoštevanju resolucije EP z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (P7_TA(2010)0446), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije EP z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (P7_TA(2010)0446),

| — | ob upoštevanju študije Afriškega centra za trgovinsko politiko o izkoriščanju rudnin, okoljski trajnosti in trajnostnem razvoju v regijah Vzhodnoafriške skupnosti (EAC), Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) (2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Afriškega centra za trgovinsko politiko o izkoriščanju rudnin, okoljski trajnosti in trajnostnem razvoju v regijah Vzhodnoafriške skupnosti (EAC), Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) (2009),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine Združenih narodov z naslovom „Natural Resources and Conflict in Africa: Transforming a Peace Liability into a Peace Asset“ (Naravni viri in konflikti v Afriki: sprememba grožnje miru v podporo miru) (2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine Združenih narodov z naslovom „Natural Resources and Conflict in Africa: Transforming a Peace Liability into a Peace Asset“ (Naravni viri in konflikti v Afriki: sprememba grožnje miru v podporo miru) (2006),

| — | ob upoštevanju resolucij ZN o krvavih diamantih, zlasti resolucije Varnostnega sveta ZN 1459 (2003) o sistemu Kimberleyskega procesa certifikacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij ZN o krvavih diamantih, zlasti resolucije Varnostnega sveta ZN 1459 (2003) o sistemu Kimberleyskega procesa certifikacije,

| — | ob upoštevanju deklaracije Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu iz leta 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu iz leta 1998,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti,

| — | ob upoštevanju načela skladnosti politik za razvoj, kot je opredeljeno v Lizbonski pogodbi (čl. 208 PDEU), in pravne obveznosti posvetovanja z državami AKP za namene skladnosti politik za razvoj (člen 12 Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načela skladnosti politik za razvoj, kot je opredeljeno v Lizbonski pogodbi (čl. 208 PDEU), in pravne obveznosti posvetovanja z državami AKP za namene skladnosti politik za razvoj (člen 12 Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (AKP-EU/101.156/fin.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (AKP-EU/101.156/fin.),

| A. | ker so v skladu s Konferenco ZN za trgovino in razvoj (UNCTAD) neobnovljivi rudninski viri razvrščeni v tri kategorije: energetske rudnine, kot so nafta, plin, uran in premog; kovinske rudnine, kot so baker, kobalt in boksit; in nekovinske rudnine, kot so dragoceni kamni (diamanti); |
| --- | --- |

A.

ker so v skladu s Konferenco ZN za trgovino in razvoj (UNCTAD) neobnovljivi rudninski viri razvrščeni v tri kategorije: energetske rudnine, kot so nafta, plin, uran in premog; kovinske rudnine, kot so baker, kobalt in boksit; in nekovinske rudnine, kot so dragoceni kamni (diamanti);

| B. | ker je večina držav AKP, zlasti v Afriki, bogata z rudninskimi viri, kot so kovine, nafta, diamanti, zlato, železo, kobalt, uran, baker, boksit in srebro, pa kljub temu bogastvu večji del prebivalstva živi v revščini; |
| --- | --- |

B.

ker je večina držav AKP, zlasti v Afriki, bogata z rudninskimi viri, kot so kovine, nafta, diamanti, zlato, železo, kobalt, uran, baker, boksit in srebro, pa kljub temu bogastvu večji del prebivalstva živi v revščini;

| C. | ker se večji del rudnin izvozi v države proizvajalke AKP v razsutem stanju kot ruda ali koncentrati ali kovine brez velike dodane vrednosti; |
| --- | --- |

C.

ker se večji del rudnin izvozi v države proizvajalke AKP v razsutem stanju kot ruda ali koncentrati ali kovine brez velike dodane vrednosti;

| D. | ker nepreglednost in zaupnost dogovorov ali sporazumov o rudarjenju prispevata k manipulaciji šibkih držav in izničenju parlamentarnega nadzora; |
| --- | --- |

D.

ker nepreglednost in zaupnost dogovorov ali sporazumov o rudarjenju prispevata k manipulaciji šibkih držav in izničenju parlamentarnega nadzora;

| E. | ker so dejavnosti rudarskih družb v državah AKP zaradi odsotnosti vlad, ki bi se zavedale težav in s tem povezanih odgovornosti, ki jih imajo pri urejanju in nadzoru rudarskega sektorja, močno poslabšale lokalne okoljske, družbene in zdravstvene pogoje; |
| --- | --- |

E.

ker so dejavnosti rudarskih družb v državah AKP zaradi odsotnosti vlad, ki bi se zavedale težav in s tem povezanih odgovornosti, ki jih imajo pri urejanju in nadzoru rudarskega sektorja, močno poslabšale lokalne okoljske, družbene in zdravstvene pogoje;

| F. | ker rudarske dejavnosti vlad ter domačih in nadnacionalnih družb vodijo k prisvajanju zemljišč, razseljevanju avtohtonega prebivalstva in omejevanju obsega kmetijskih dejavnosti lokalnega prebivalstva za zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

F.

ker rudarske dejavnosti vlad ter domačih in nadnacionalnih družb vodijo k prisvajanju zemljišč, razseljevanju avtohtonega prebivalstva in omejevanju obsega kmetijskih dejavnosti lokalnega prebivalstva za zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano;

| G. | ker rudarjenje povzroča resne fizične in psihološke zdravstvene težave, ki vodijo h kritično visoki stopnji umrljivosti rudarjev; |
| --- | --- |

G.

ker rudarjenje povzroča resne fizične in psihološke zdravstvene težave, ki vodijo h kritično visoki stopnji umrljivosti rudarjev;

| H. | ker je znano, da prihodki od nezakonitega rudarjenja netijo notranje konflikte; ker je nezakonito izkoriščanje naravnih virov v h konfliktom nagnjenih in konfliktnih državah še vedno eden od vzrokov za konflikte in njihovo ponavljanje, kot na primer v Angoli, Demokratični republiki Kongo, Sierri Leone in Liberiji; |
| --- | --- |

H.

ker je znano, da prihodki od nezakonitega rudarjenja netijo notranje konflikte; ker je nezakonito izkoriščanje naravnih virov v h konfliktom nagnjenih in konfliktnih državah še vedno eden od vzrokov za konflikte in njihovo ponavljanje, kot na primer v Angoli, Demokratični republiki Kongo, Sierri Leone in Liberiji;

| I. | ker študija iz leta 2010 o morebitni uporabi radioaktivno kontaminiranih rudarskih materialov iz dnevnega kopa urana pri gradnji stanovanjskih hiš v Gabonu in Nigru, ki jo je zahteval Odbor za razvoj Evropskega parlamenta, kaže, da so v teh državah prisotne velike težave v zvezi z obratovanjem rudnikov urana in varnostjo rudnikov za lokalno prebivalstvo; ker ta študija kritizira nepreglednost podatkov družbe o radioaktivnem onesnaževanju, v enem primeru pa navaja, da so se radioaktivni materiali uporabljali za gradnjo in da so onesnaženi vodni viri in zemlja v okolici rudarskih vasi; |
| --- | --- |

I.

ker študija iz leta 2010 o morebitni uporabi radioaktivno kontaminiranih rudarskih materialov iz dnevnega kopa urana pri gradnji stanovanjskih hiš v Gabonu in Nigru, ki jo je zahteval Odbor za razvoj Evropskega parlamenta, kaže, da so v teh državah prisotne velike težave v zvezi z obratovanjem rudnikov urana in varnostjo rudnikov za lokalno prebivalstvo; ker ta študija kritizira nepreglednost podatkov družbe o radioaktivnem onesnaževanju, v enem primeru pa navaja, da so se radioaktivni materiali uporabljali za gradnjo in da so onesnaženi vodni viri in zemlja v okolici rudarskih vasi;

| J. | ker je zlasti v manjših rudarskih obratih delo otrok še vedno zelo razširjeno in ker so otroci pri teh dejavnostih izpostavljeni resnemu tveganju poškodb, izpostavljenosti strupenim kemikalijam ali smrti; ker predhodne pobude zadevnih vlad pogosto niso imele želenega učinka; |
| --- | --- |

J.

ker je zlasti v manjših rudarskih obratih delo otrok še vedno zelo razširjeno in ker so otroci pri teh dejavnostih izpostavljeni resnemu tveganju poškodb, izpostavljenosti strupenim kemikalijam ali smrti; ker predhodne pobude zadevnih vlad pogosto niso imele želenega učinka;

| K. | ker Pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI), ki je prostovoljni organ, sestavljen iz rudarskih družb, poudarja pomen preglednosti, ki jo morajo zagotavljati vlade in družbe v ekstraktivni industriji, ter potrebo po izboljšanju upravljanja javnih financ in finančne odgovornosti; |
| --- | --- |

K.

ker Pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI), ki je prostovoljni organ, sestavljen iz rudarskih družb, poudarja pomen preglednosti, ki jo morajo zagotavljati vlade in družbe v ekstraktivni industriji, ter potrebo po izboljšanju upravljanja javnih financ in finančne odgovornosti;

| L. | ker se je svetovna proizvodnja 14 glavnih rudnin med letoma 1990 in 2008 z 1 milijona ton povečala na približno 2,5 milijona ton; ker naj bi se svetovno povpraševanje zaradi rasti, urbanizacije in potrošniških navad močno povečalo, saj bo prebivalstvo do leta 2050 doseglo 9 milijard; ker naj bi se povpraševanje po bakru, železovi rudi in aluminiju v naslednjih 15-20 letih podvojilo; |
| --- | --- |

L.

ker se je svetovna proizvodnja 14 glavnih rudnin med letoma 1990 in 2008 z 1 milijona ton povečala na približno 2,5 milijona ton; ker naj bi se svetovno povpraševanje zaradi rasti, urbanizacije in potrošniških navad močno povečalo, saj bo prebivalstvo do leta 2050 doseglo 9 milijard; ker naj bi se povpraševanje po bakru, železovi rudi in aluminiju v naslednjih 15-20 letih podvojilo;

| M. | ker je Afriški center za trgovinsko politiko ugotovil, da „številne rudarske družbe večino svojih zaslužkov hranijo na offshore računih, na lokalnih računih pa pustijo zelo malo denarja za kritje lokalnih obratovalnih stroškov“; |
| --- | --- |

M.

ker je Afriški center za trgovinsko politiko ugotovil, da „številne rudarske družbe večino svojih zaslužkov hranijo na offshore računih, na lokalnih računih pa pustijo zelo malo denarja za kritje lokalnih obratovalnih stroškov“;

| N. | ker zgoščenost ljudi na rudarskih območjih majhnega obsega povzroča slabe higienske razmere in s tem epidemije malarije, griže in drugih bolezni; ker je povečano število delavcev migrantov na teh območjih povezano s povečanjem prostitucije, kar neizogibno vodi k porastu najstniških nosečnosti, samohranilstva in spolno prenosljivih bolezni, zlasti virusa HIV/aidsa, kot na primer v Gani in Togu (Mednarodna organizacija dela 2006); |
| --- | --- |

N.

ker zgoščenost ljudi na rudarskih območjih majhnega obsega povzroča slabe higienske razmere in s tem epidemije malarije, griže in drugih bolezni; ker je povečano število delavcev migrantov na teh območjih povezano s povečanjem prostitucije, kar neizogibno vodi k porastu najstniških nosečnosti, samohranilstva in spolno prenosljivih bolezni, zlasti virusa HIV/aidsa, kot na primer v Gani in Togu (Mednarodna organizacija dela 2006);

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost nad tem, da v številnih državah v razvoju, kljub dejstvu, da so, zlasti tiste v Afriki, bogate z rudninskimi viri, trenutni trgovinski vzorec, po katerem izvažajo surovine in nato kupujejo proizvedene izdelke iz industrijsko razvitih držav, nacionalne gospodarske strukture in razvojne strategije zadevnih držav ne prispevajo k odpravi revščine; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost nad tem, da v številnih državah v razvoju, kljub dejstvu, da so, zlasti tiste v Afriki, bogate z rudninskimi viri, trenutni trgovinski vzorec, po katerem izvažajo surovine in nato kupujejo proizvedene izdelke iz industrijsko razvitih držav, nacionalne gospodarske strukture in razvojne strategije zadevnih držav ne prispevajo k odpravi revščine;

| 2. | poziva vlade AKP-EU, naj odpravijo „prekletstvo virov“ in postavijo bogate rudninske vire držav AKP, zlasti tistih v Afriki, v središče svoje razvojne strategije, da bo od njih imelo koristi celotno prebivalstvo, ne pa da z njihovo pomočjo obogatijo vlagatelji in elite, navadni državljani pa ostanejo praznih rok; |
| --- | --- |

2.

poziva vlade AKP-EU, naj odpravijo „prekletstvo virov“ in postavijo bogate rudninske vire držav AKP, zlasti tistih v Afriki, v središče svoje razvojne strategije, da bo od njih imelo koristi celotno prebivalstvo, ne pa da z njihovo pomočjo obogatijo vlagatelji in elite, navadni državljani pa ostanejo praznih rok;

| 3. | poziva države AKP, naj preučijo skladnost obstoječih dogovorov z mednarodnimi standardi za trajnostno uporabo nacionalnih virov v javnem interesu, ponudijo spodbude za naložbe in poskrbijo za večjo učinkovitost obstoječih davčnih sistemov, se celostno bojujejo proti korupciji v državnih upravah in nadzornih organih ter vlagajo dobičke od izvoza virov v razvoj zadevne države (infrastruktura, socialni sistem, proizvodna industrija itd.); |
| --- | --- |

3.

poziva države AKP, naj preučijo skladnost obstoječih dogovorov z mednarodnimi standardi za trajnostno uporabo nacionalnih virov v javnem interesu, ponudijo spodbude za naložbe in poskrbijo za večjo učinkovitost obstoječih davčnih sistemov, se celostno bojujejo proti korupciji v državnih upravah in nadzornih organih ter vlagajo dobičke od izvoza virov v razvoj zadevne države (infrastruktura, socialni sistem, proizvodna industrija itd.);

| 4. | poziva države AKP, naj za pogajanja glede dogovorov o rudninah z rudarskimi družbami uporabijo usposobljene in izkušene strokovnjake; |
| --- | --- |

4.

poziva države AKP, naj za pogajanja glede dogovorov o rudninah z rudarskimi družbami uporabijo usposobljene in izkušene strokovnjake;

| 5. | poudarja, da imajo nacionalni parlamenti in organizacije civilne družbe lahko pomembno vlogo pri nadzoru sporazumov ali dogovorov o rudarjenju, s čimer bi prevzeli odgovornost do svojih državljanov, prekinili kulturo tajnosti in se bojevali proti korupciji na vseh ravneh; poziva vlade držav AKP, naj izpolnijo svoje obveznosti zagotavljanja informacij nacionalnim parlamentom in vključijo lokalne nosilce odločanja in predstavnike civilne družbe v procese odločanja glede uporabe nacionalnih virov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da imajo nacionalni parlamenti in organizacije civilne družbe lahko pomembno vlogo pri nadzoru sporazumov ali dogovorov o rudarjenju, s čimer bi prevzeli odgovornost do svojih državljanov, prekinili kulturo tajnosti in se bojevali proti korupciji na vseh ravneh; poziva vlade držav AKP, naj izpolnijo svoje obveznosti zagotavljanja informacij nacionalnim parlamentom in vključijo lokalne nosilce odločanja in predstavnike civilne družbe v procese odločanja glede uporabe nacionalnih virov;

| 6. | poudarja potrebo po trdnih, preglednih in izvršljivih zakonodajnih in ureditvenih okvirih, ki bi urejali industrijo rudninskih virov v državah AKP; poziva vlade in parlamente držav AKP, naj po posvetovanjih s civilno družbo sprejmejo politike in zakonsko uredijo tuje neposredne naložbe v javnem interesu, in sicer tako, da bodo tuje naložbe zagotovile stabilno pravno okolje, ki spodbuja tuje neposredne naložbe, koristi lokalnemu gospodarstvu, ustvarja dodano vrednost v teh državah in spodbuja razvoj; |
| --- | --- |

6.

poudarja potrebo po trdnih, preglednih in izvršljivih zakonodajnih in ureditvenih okvirih, ki bi urejali industrijo rudninskih virov v državah AKP; poziva vlade in parlamente držav AKP, naj po posvetovanjih s civilno družbo sprejmejo politike in zakonsko uredijo tuje neposredne naložbe v javnem interesu, in sicer tako, da bodo tuje naložbe zagotovile stabilno pravno okolje, ki spodbuja tuje neposredne naložbe, koristi lokalnemu gospodarstvu, ustvarja dodano vrednost v teh državah in spodbuja razvoj;

| 7. | poziva vlade držav AKP, naj zaustavijo velike finančne odlive iz njihovih držav, glede na to, da so po oceni Global Financial Integrity (GFI) nezakoniti finančni odlivi iz Afrike, vključno z davčno utajo, med letoma 1970 in 2008 znašali 865 milijard USD; |
| --- | --- |

7.

poziva vlade držav AKP, naj zaustavijo velike finančne odlive iz njihovih držav, glede na to, da so po oceni Global Financial Integrity (GFI) nezakoniti finančni odlivi iz Afrike, vključno z davčno utajo, med letoma 1970 in 2008 znašali 865 milijard USD;

| 8. | vztraja, da je treba obravnavati vprašanje pranja denarja, ki po mnenju direktorja medvladne akcijske skupine za preprečevanje pranja denarja v zahodni Afriki (GIABA) samo v zahodni Afriki predstavlja 337 milijard EUR, ki vključujejo precejšnji znesek iz naslova davčnih utaj, medtem ko sredstva 10. Evropskega razvojnega sklada za države AKP znašajo 22 682 milijonov EUR za obdobje petih let (2008–2013); |
| --- | --- |

8.

vztraja, da je treba obravnavati vprašanje pranja denarja, ki po mnenju direktorja medvladne akcijske skupine za preprečevanje pranja denarja v zahodni Afriki (GIABA) samo v zahodni Afriki predstavlja 337 milijard EUR, ki vključujejo precejšnji znesek iz naslova davčnih utaj, medtem ko sredstva 10. Evropskega razvojnega sklada za države AKP znašajo 22 682 milijonov EUR za obdobje petih let (2008–2013);

| 9. | v zvezi s tem vztraja, da je treba ustvariti ali izpostaviti in zagovarjati kakovostne javne storitve, zlasti za boj proti begu kapitala, pranju denarja in davčni utaji, kot sredstvo za boj proti nezakonitim dobičkom od prihodkov, ustvarjenih z rudarjenjem; |
| --- | --- |

9.

v zvezi s tem vztraja, da je treba ustvariti ali izpostaviti in zagovarjati kakovostne javne storitve, zlasti za boj proti begu kapitala, pranju denarja in davčni utaji, kot sredstvo za boj proti nezakonitim dobičkom od prihodkov, ustvarjenih z rudarjenjem;

| 10. | pozdravlja razprave na evropski ravni v zvezi z oblikovanjem pobude za preglednost v Evropi, predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih oblik podjetij, ki jih je sprožil Dodd-Frankov zakon, ki je vse naftne, plinske in rudarske družbe, ki kotirajo na borzi v ZDA, obvezal k objavi zneska, ki ga plačujejo vladi, in prijavi uporabe spornih rudnin; poziva vse mednarodne partnerje, naj si prizadevajo za uvedbo podobnih zahtev; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja razprave na evropski ravni v zvezi z oblikovanjem pobude za preglednost v Evropi, predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih oblik podjetij, ki jih je sprožil Dodd-Frankov zakon, ki je vse naftne, plinske in rudarske družbe, ki kotirajo na borzi v ZDA, obvezal k objavi zneska, ki ga plačujejo vladi, in prijavi uporabe spornih rudnin; poziva vse mednarodne partnerje, naj si prizadevajo za uvedbo podobnih zahtev;

| 11. | pozdravlja predloge Evropske komisije za spremembo direktiv EU o preglednosti in računovodskih direktiv EU, ki od družb, ki kotirajo na borzi – pa tudi velikih družb, ki ne kotirajo na borzi, – in ki delujejo v ekstraktivni industriji ali v sektorju izkoriščanja prvotnih gozdov, zahteva, da poročajo o plačilih lokalnim, regionalnim in nacionalnim vladam v tretjih državah za vsako državo in vsak projekt posebej; poziva Evropsko komisijo, naj poda zakonodajne predloge EU, primerljive z oddelkom 1502 Dodd-Frankovega zakona, ki od podjetij Združenih držav, ki kupujejo rudnine iz Demokratične republike Kongo in sosednjih območij, zahteva, da v svojih dobavnih verigah ravnajo s potrebno skrbnostjo; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja predloge Evropske komisije za spremembo direktiv EU o preglednosti in računovodskih direktiv EU, ki od družb, ki kotirajo na borzi – pa tudi velikih družb, ki ne kotirajo na borzi, – in ki delujejo v ekstraktivni industriji ali v sektorju izkoriščanja prvotnih gozdov, zahteva, da poročajo o plačilih lokalnim, regionalnim in nacionalnim vladam v tretjih državah za vsako državo in vsak projekt posebej; poziva Evropsko komisijo, naj poda zakonodajne predloge EU, primerljive z oddelkom 1502 Dodd-Frankovega zakona, ki od podjetij Združenih držav, ki kupujejo rudnine iz Demokratične republike Kongo in sosednjih območij, zahteva, da v svojih dobavnih verigah ravnajo s potrebno skrbnostjo;

| 12. | poziva vlade držav AKP in EU, naj glede na svojo pristojnost pripravijo zakonodajni predlog o samodejnem razkritju dobička in plačanih davkov nadnacionalnih družb za vsako od držav v razvoju, s čimer bi odpravili davčne oaze, utaje davkov in nezakonit beg kapitala; |
| --- | --- |

12.

poziva vlade držav AKP in EU, naj glede na svojo pristojnost pripravijo zakonodajni predlog o samodejnem razkritju dobička in plačanih davkov nadnacionalnih družb za vsako od držav v razvoju, s čimer bi odpravili davčne oaze, utaje davkov in nezakonit beg kapitala;

| 13. | poudarja, da bi države AKP morale zagotoviti, da bi dovoljenja za rudarjenje vključevala pravno zavezujoče določbe za socialne in okoljske standarde; poziva EU, naj določi obveznost in dolžnost tujih vlagateljev, ki delujejo v državah v razvoju, da spoštujejo človekove pravice ter okoljske standarde in temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela; meni, da bi podjetja, ki delujejo v tretjih državah, morale pravno zavezovati enake pravice in dolžnosti kot v njihovih matičnih državah; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi države AKP morale zagotoviti, da bi dovoljenja za rudarjenje vključevala pravno zavezujoče določbe za socialne in okoljske standarde; poziva EU, naj določi obveznost in dolžnost tujih vlagateljev, ki delujejo v državah v razvoju, da spoštujejo človekove pravice ter okoljske standarde in temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela; meni, da bi podjetja, ki delujejo v tretjih državah, morale pravno zavezovati enake pravice in dolžnosti kot v njihovih matičnih državah;

| 14. | poudarja, da imajo lahko obrtne rudarske dejavnosti in rudarjenje v majhnem obsegu odločilno vlogo v lokalnem življenju, saj zagotavljajo delovna mesta in prihodke velikemu številu ljudi; poziva države AKP, naj zakonsko uredijo ta sektor, sprejmejo zakonodajo, ki bo prepovedovala uporabo mednarodno prepovedanih strupenih snovi, kot sta živo srebro in cianid, zagotovijo varne delovne pogoje za rudarje v obrtnih rudarskih obratih in obratih za rudarjenje v majhnem obsegu s poenostavitvijo dostopa do mikro kreditov, da se bodo lahko opremili z zdravimi in okolju prijaznimi tehnologijami, ter naj spoštujejo človekove pravice teh rudarjev; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da imajo lahko obrtne rudarske dejavnosti in rudarjenje v majhnem obsegu odločilno vlogo v lokalnem življenju, saj zagotavljajo delovna mesta in prihodke velikemu številu ljudi; poziva države AKP, naj zakonsko uredijo ta sektor, sprejmejo zakonodajo, ki bo prepovedovala uporabo mednarodno prepovedanih strupenih snovi, kot sta živo srebro in cianid, zagotovijo varne delovne pogoje za rudarje v obrtnih rudarskih obratih in obratih za rudarjenje v majhnem obsegu s poenostavitvijo dostopa do mikro kreditov, da se bodo lahko opremili z zdravimi in okolju prijaznimi tehnologijami, ter naj spoštujejo človekove pravice teh rudarjev;

| 15. | opozarja, da je zlasti v manjših rudarskih obratih delo otrok še vedno zelo razširjeno in da so otroci pri teh dejavnostih izpostavljeni resnemu tveganju poškodb, izpostavljenosti strupenim kemikalijam ali smrti; poudarja potrebo po informacijskih kampanjah, ki obravnavajo zdravstvena tveganja, ki pretijo otrokom zaradi delovnih pogojev v majhnih rudarskih obratih; države AKP in razvojne države partnerice, vključno z Evropsko unijo, nujno poziva, naj izvajajo pobude za boj proti delu otrok; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da je zlasti v manjših rudarskih obratih delo otrok še vedno zelo razširjeno in da so otroci pri teh dejavnostih izpostavljeni resnemu tveganju poškodb, izpostavljenosti strupenim kemikalijam ali smrti; poudarja potrebo po informacijskih kampanjah, ki obravnavajo zdravstvena tveganja, ki pretijo otrokom zaradi delovnih pogojev v majhnih rudarskih obratih; države AKP in razvojne države partnerice, vključno z Evropsko unijo, nujno poziva, naj izvajajo pobude za boj proti delu otrok;

| 16. | poziva vlade AKP, naj sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da se rudarski odpadki upravljajo na način, ki ne ogroža zdravja ljudi in pri katerem se ne uporabljajo potencialno okolju škodljivi procesi ali metode, ter prepovedale nenadzorovano odlaganje ali odstranjevanje odpadkov; |
| --- | --- |

16.

poziva vlade AKP, naj sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da se rudarski odpadki upravljajo na način, ki ne ogroža zdravja ljudi in pri katerem se ne uporabljajo potencialno okolju škodljivi procesi ali metode, ter prepovedale nenadzorovano odlaganje ali odstranjevanje odpadkov;

| 17. | odločno poziva razvojne partnerice, vključno z Evropsko unijo, naj zagotovijo tehnično pomoč rudarskim državam AKP, da se ocenita pretekli in sedanji okoljski in družbeni vpliv rudarskih dejavnosti, vzpostavijo odgovornost za okoljsko škodo in škodljive vplive na zdravje na vseh ravneh, plačajo odškodnino žrtvam in obnovijo ekosistem v skladu z načelom „onesnaževalec plača“; poudarja, da je na področju rudarjenja zaščiti prostoživečih živali in okoljskim vprašanjem treba dati prednost pred poslovnimi vprašanji, ter poziva države AKP, naj dvakrat premislijo, preden odobrijo dovoljenja za iskanje na območjih, ki so dom redkim ali ogroženim prostoživečim živalim, kot je na primer nacionalni park Virunga v Ugandi; |
| --- | --- |

17.

odločno poziva razvojne partnerice, vključno z Evropsko unijo, naj zagotovijo tehnično pomoč rudarskim državam AKP, da se ocenita pretekli in sedanji okoljski in družbeni vpliv rudarskih dejavnosti, vzpostavijo odgovornost za okoljsko škodo in škodljive vplive na zdravje na vseh ravneh, plačajo odškodnino žrtvam in obnovijo ekosistem v skladu z načelom „onesnaževalec plača“; poudarja, da je na področju rudarjenja zaščiti prostoživečih živali in okoljskim vprašanjem treba dati prednost pred poslovnimi vprašanji, ter poziva države AKP, naj dvakrat premislijo, preden odobrijo dovoljenja za iskanje na območjih, ki so dom redkim ali ogroženim prostoživečim živalim, kot je na primer nacionalni park Virunga v Ugandi;

| 18. | opozarja, da Evropska unija financira programe, ki so zasnovani za ohranjanje biotske raznovrstnosti v državah AKP, na primer v okviru desetega in prihajajočega enajstega Evropskega razvojnega sklada, vendar pa namenom teh programov nasprotuje delovanje podjetij za pridobivanje nafte in rudarjenje na območjih, ki so določena za varstvo; poziva zadevne vlade držav AKP, naj se zavežejo k spoštovanju nacionalne okoljske zakonodaje in mednarodnih konvencij; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da Evropska unija financira programe, ki so zasnovani za ohranjanje biotske raznovrstnosti v državah AKP, na primer v okviru desetega in prihajajočega enajstega Evropskega razvojnega sklada, vendar pa namenom teh programov nasprotuje delovanje podjetij za pridobivanje nafte in rudarjenje na območjih, ki so določena za varstvo; poziva zadevne vlade držav AKP, naj se zavežejo k spoštovanju nacionalne okoljske zakonodaje in mednarodnih konvencij;

| 19. | izraža obžalovanje, da rudarske dejavnosti včasih vodijo k prisvajanju zemljišč, kar ima za posledico izselitev ljudi z njihove prvotne zemlje; zahteva, da rudarske družbe v takem primeru zagotovijo načrte ponovne naselitve in premestitve ter da jaške/jame zapustijo šele, ko jih sanirajo; |
| --- | --- |

19.

izraža obžalovanje, da rudarske dejavnosti včasih vodijo k prisvajanju zemljišč, kar ima za posledico izselitev ljudi z njihove prvotne zemlje; zahteva, da rudarske družbe v takem primeru zagotovijo načrte ponovne naselitve in premestitve ter da jaške/jame zapustijo šele, ko jih sanirajo;

| 20. | poudarja, da bi morale biti zemljiške pravice skupnosti v njihovih različnih oblikah (individualne ali kolektivne) priznane z zakonom, da se zaščitijo člani skupnosti in zagotovi ustrezno varstvo v primeru naložb v rudarjenje ali druge sektorje; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi morale biti zemljiške pravice skupnosti v njihovih različnih oblikah (individualne ali kolektivne) priznane z zakonom, da se zaščitijo člani skupnosti in zagotovi ustrezno varstvo v primeru naložb v rudarjenje ali druge sektorje;

| 21. | poziva države AKP in države članice EU, naj si prizadevajo za prepoved mednarodno prepovedanih strupenih snovi pri rudarjenju ter sodelujejo v medvladnem pogajalskem odboru, pooblaščenem za razvoj splošnega pravno zavezujočega dokumenta o živem srebru pod okriljem Programa Združenih narodov za okolje (UNEP); |
| --- | --- |

21.

poziva države AKP in države članice EU, naj si prizadevajo za prepoved mednarodno prepovedanih strupenih snovi pri rudarjenju ter sodelujejo v medvladnem pogajalskem odboru, pooblaščenem za razvoj splošnega pravno zavezujočega dokumenta o živem srebru pod okriljem Programa Združenih narodov za okolje (UNEP);

| 22. | poziva države AKP, naj ustanovijo ali okrepijo nacionalne agencije za znanost, tehnologijo in inovacije, skupaj z zmogljivostjo spremljanja, da se spodbudijo zelene tehnologije in znanje na področju raziskovanja in rudarjenja; |
| --- | --- |

22.

poziva države AKP, naj ustanovijo ali okrepijo nacionalne agencije za znanost, tehnologijo in inovacije, skupaj z zmogljivostjo spremljanja, da se spodbudijo zelene tehnologije in znanje na področju raziskovanja in rudarjenja;

| 23. | poudarja, da je pomembno, da politika o surovinah EU v celoti upošteva trajnostno gospodarsko rast v državah v razvoju (kot določa člen 208 PDEU) ter da se zagotovi usklajenost med razvojno politiko in pobudo za surovine; zato meni, da bi EU morala države v razvoju podpirati tudi pri diverzifikaciji njihovih gospodarstev, zmanjšanju njihove odvisnosti od izvoza surovin in povečanju vrednosti njihovih proizvodov z domačo proizvodnjo in predelavo; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je pomembno, da politika o surovinah EU v celoti upošteva trajnostno gospodarsko rast v državah v razvoju (kot določa člen 208 PDEU) ter da se zagotovi usklajenost med razvojno politiko in pobudo za surovine; zato meni, da bi EU morala države v razvoju podpirati tudi pri diverzifikaciji njihovih gospodarstev, zmanjšanju njihove odvisnosti od izvoza surovin in povečanju vrednosti njihovih proizvodov z domačo proizvodnjo in predelavo;

| 24. | poziva vlade EU in držav AKP, naj obravnavajo vprašanje dela otrok, saj slednje predstavlja visoko tveganje za otroke, ki že v zelo zgodnjih letih delajo v nevarnih okoljih, kjer večinoma ni poskrbljeno za njihove osnovne pravice in zaščito; |
| --- | --- |

24.

poziva vlade EU in držav AKP, naj obravnavajo vprašanje dela otrok, saj slednje predstavlja visoko tveganje za otroke, ki že v zelo zgodnjih letih delajo v nevarnih okoljih, kjer večinoma ni poskrbljeno za njihove osnovne pravice in zaščito;

| 25. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta Evropske unije, Afriški uniji, Vseafriškemu parlamentu in Svetu Združenih narodov za človekove pravice. |
| --- | --- |

25.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta Evropske unije, Afriški uniji, Vseafriškemu parlamentu in Svetu Združenih narodov za človekove pravice.

RESOLUCIJA (8)

o varnostnih razmerah v Nigeriji

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Horsensu (Danska) od 28. do 30. maja 2012, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Horsensu (Danska) od 28. do 30. maja 2012,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o kršitvah človekovih pravic v Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o kršitvah človekovih pravic v Nigeriji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o razmerah v zahodni Afriki z dne 21. marca 2001 in zlasti odstavkov, ki se nanašajo na Nigerijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o razmerah v zahodni Afriki z dne 21. marca 2001 in zlasti odstavkov, ki se nanašajo na Nigerijo,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 26. decembra 2011 o bombnih napadih na božični dan in z dne 22. januarja 2012 o bombnih napadih v mestu Kano v Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 26. decembra 2011 o bombnih napadih na božični dan in z dne 22. januarja 2012 o bombnih napadih v mestu Kano v Nigeriji,

| — | ob upoštevanju izjave Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 27. decembra 2011 o napadih v Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 27. decembra 2011 o napadih v Nigeriji,

| — | ob upoštevanju ministrskega srečanja Nigerija-EU z dne 8. februarja 2012 v Abuji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrskega srečanja Nigerija-EU z dne 8. februarja 2012 v Abuji,

| — | ob upoštevanju drugič spremenjenega sporazuma iz Cotonouja 2007–2013, ki ga je Nigerija ratificirala 27. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugič spremenjenega sporazuma iz Cotonouja 2007–2013, ki ga je Nigerija ratificirala 27. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju ustave Zvezne republike Nigerije, zlasti njenih določb o varovanju svobode veroizpovedi iz poglavja IV – Pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Zvezne republike Nigerije, zlasti njenih določb o varovanju svobode veroizpovedi iz poglavja IV – Pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Nigerija ratificirala 29. oktobra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Nigerija ratificirala 29. oktobra 1993,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Nigerija ratificirala 22. junija 1983, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Nigerija ratificirala 22. junija 1983,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| A. | ker je nasilje, ki ga izvaja radikalna islamistična skupina Boko Haram, povzročilo smrt več sto nedolžnih ljudi, med katerimi so muslimani, kristjani in pripadniki drugih veroizpovedi; |
| --- | --- |

A.

ker je nasilje, ki ga izvaja radikalna islamistična skupina Boko Haram, povzročilo smrt več sto nedolžnih ljudi, med katerimi so muslimani, kristjani in pripadniki drugih veroizpovedi;

| B. | ker je skrajna islamska sekta, splošno znana pod imenom Boko Haram, prvič opozorila nase leta 2009 po nasilnih spopadih med to nedoločljivo skupino in nigerijsko policijo; |
| --- | --- |

B.

ker je skrajna islamska sekta, splošno znana pod imenom Boko Haram, prvič opozorila nase leta 2009 po nasilnih spopadih med to nedoločljivo skupino in nigerijsko policijo;

| C. | ker je ta sekta znana po svojem pridiganju proti po njenem mnenju kvarnemu vplivu zahodne izobrazbe in zagovarjanju uvedbe šeriatskega ali islamskega prava v državi; |
| --- | --- |

C.

ker je ta sekta znana po svojem pridiganju proti po njenem mnenju kvarnemu vplivu zahodne izobrazbe in zagovarjanju uvedbe šeriatskega ali islamskega prava v državi;

| D. | ker naj bi ta militantna skupina svoje pripadnike večinoma pridobivala iz vrst potujočih študentov koranskih šol (Almajirai), političnih nasilnežev in drugih zapeljanih mladih ljudi; |
| --- | --- |

D.

ker naj bi ta militantna skupina svoje pripadnike večinoma pridobivala iz vrst potujočih študentov koranskih šol (Almajirai), političnih nasilnežev in drugih zapeljanih mladih ljudi;

| E. | ker več zadnjih poročil namiguje na morebitno povezavo med skupino Boko Haram, Al Kaido v islamskem Magrebu (AQMI) in skupino Al Šabab v Somaliji, kar bi lahko resno ogrozilo mir in varnost na območju Sahela in v zahodni Afriki, kot so pokazali nedavni dogodki v Maliju; |
| --- | --- |

E.

ker več zadnjih poročil namiguje na morebitno povezavo med skupino Boko Haram, Al Kaido v islamskem Magrebu (AQMI) in skupino Al Šabab v Somaliji, kar bi lahko resno ogrozilo mir in varnost na območju Sahela in v zahodni Afriki, kot so pokazali nedavni dogodki v Maliju;

| F. | ker naj bi k smrtonosnim napadom sekte Boko Haram v Nigeriji pripomogla povezava s tema terorističnima skupinama in sodelovanje pri logistiki in usposabljanju; |
| --- | --- |

F.

ker naj bi k smrtonosnim napadom sekte Boko Haram v Nigeriji pripomogla povezava s tema terorističnima skupinama in sodelovanje pri logistiki in usposabljanju;

| G. | ker dolžina nigerijskih meja predstavlja velik varnostni izziv in že leta otežuje nadzor nad trgovino z osebnim in lahkim orožjem, kot pričajo dejanja oboroženega razbojništva na avtocestah severovzhodne Nigerije v zadnjem desetletju, ki jih domnevno zakrivijo nekdanji uporniki iz Čada in Nigra; |
| --- | --- |

G.

ker dolžina nigerijskih meja predstavlja velik varnostni izziv in že leta otežuje nadzor nad trgovino z osebnim in lahkim orožjem, kot pričajo dejanja oboroženega razbojništva na avtocestah severovzhodne Nigerije v zadnjem desetletju, ki jih domnevno zakrivijo nekdanji uporniki iz Čada in Nigra;

| H. | ker imata politična in etnična stabilnost v Nigeriji zaradi njene vodilne vloge v regiji in podsaharski Afriki zelo velik vpliv tudi onstran njenih meja; |
| --- | --- |

H.

ker imata politična in etnična stabilnost v Nigeriji zaradi njene vodilne vloge v regiji in podsaharski Afriki zelo velik vpliv tudi onstran njenih meja;

| I. | ker so težave, ki jih povzroča sekta Boko Haram, trenutno največji varnostni izziv za Nigerijo, kateremu se pridružuje še širjenje osebnega orožja, zlasti po strmoglavljenju Gadafijevega režima v Libiji; |
| --- | --- |

I.

ker so težave, ki jih povzroča sekta Boko Haram, trenutno največji varnostni izziv za Nigerijo, kateremu se pridružuje še širjenje osebnega orožja, zlasti po strmoglavljenju Gadafijevega režima v Libiji;

| J. | ker je svoboda veroizpovedi, prepričanja, vesti in misli temeljna splošna vrednota in bistvena prvina demokracije; |
| --- | --- |

J.

ker je svoboda veroizpovedi, prepričanja, vesti in misli temeljna splošna vrednota in bistvena prvina demokracije;

| K. | ker je kot odziv na izbruh nasilja predsednik Jonathan Goodluck 31. decembra 2011 razglasil izredno stanje na nekaterih severnih območjih lokalnih skupnosti in začasno zaprl meje s Čadom, Kamerunom in Nigrom; |
| --- | --- |

K.

ker je kot odziv na izbruh nasilja predsednik Jonathan Goodluck 31. decembra 2011 razglasil izredno stanje na nekaterih severnih območjih lokalnih skupnosti in začasno zaprl meje s Čadom, Kamerunom in Nigrom;

| L. | ker je smrt vodje skupine slednji zadala velik udarec, zaradi katerega se je umaknila v podzemlje, in so številni privrženci v rokah policije; |
| --- | --- |

L.

ker je smrt vodje skupine slednji zadala velik udarec, zaradi katerega se je umaknila v podzemlje, in so številni privrženci v rokah policije;

| M. | ker se je militantna sekta leta 2011 ponovna zbrala in vzbudila pozornost s smrtonosnimi napadi na lokalne politike in varnostne sile v severovzhodnem delu države, grozodejstva pa so se hitro razširila na številne dele severne Nigerije; |
| --- | --- |

M.

ker se je militantna sekta leta 2011 ponovna zbrala in vzbudila pozornost s smrtonosnimi napadi na lokalne politike in varnostne sile v severovzhodnem delu države, grozodejstva pa so se hitro razširila na številne dele severne Nigerije;

| N. | ker je skupina Boko Haram prevzela odgovornost za smrtonosne napade, tudi za tiste z dne 20. januarja v mestu Kano, kjer je bilo ubitih 185 ljudi, in za bombne napade na cerkev na božični dan leta 2011, v katerih je bilo ubitih 40 ljudi; |
| --- | --- |

N.

ker je skupina Boko Haram prevzela odgovornost za smrtonosne napade, tudi za tiste z dne 20. januarja v mestu Kano, kjer je bilo ubitih 185 ljudi, in za bombne napade na cerkev na božični dan leta 2011, v katerih je bilo ubitih 40 ljudi;

| O. | ker je skupina Boko Haram od marca letos zažgala več kot ducat šol na severu; |
| --- | --- |

O.

ker je skupina Boko Haram od marca letos zažgala več kot ducat šol na severu;

| P. | ker sekta uporablja vse več naprednega orožja in improviziranih eksplozivnih naprav, ki povzročajo težke telesne poškodbe in obsežno uničenje javne in zasebne lastnine ter sprožajo strah in paniko med prebivalstvom; |
| --- | --- |

P.

ker sekta uporablja vse več naprednega orožja in improviziranih eksplozivnih naprav, ki povzročajo težke telesne poškodbe in obsežno uničenje javne in zasebne lastnine ter sprožajo strah in paniko med prebivalstvom;

| Q. | ker so organizacije za človekove pravice dokazale vpletenost skupine Boko Haram v napade na policijske postaje, vojaške objekte, urade za varnost, mošeje, cerkve, šole in banke ter v samomorilski bombni napad na sedež OZN, v katerem je bilo ubitih vsaj 24 ljudi, več kot sto pa je bilo ranjenih; |
| --- | --- |

Q.

ker so organizacije za človekove pravice dokazale vpletenost skupine Boko Haram v napade na policijske postaje, vojaške objekte, urade za varnost, mošeje, cerkve, šole in banke ter v samomorilski bombni napad na sedež OZN, v katerem je bilo ubitih vsaj 24 ljudi, več kot sto pa je bilo ranjenih;

| R. | ker so samomorilski bombni napadi, ki so v tej državi nov pojav, sedaj pogosti in imajo smrtonosne posledice; |
| --- | --- |

R.

ker so samomorilski bombni napadi, ki so v tej državi nov pojav, sedaj pogosti in imajo smrtonosne posledice;

| S. | ker je število smrtnih žrtev nasilja, ki ga izvaja skupina Boko Haram s svojimi silovitimi napadi, in operacij protiukrepanja s strani združenih varnostnih sil (JTF), do danes doseglo najmanj 1 500; |
| --- | --- |

S.

ker je število smrtnih žrtev nasilja, ki ga izvaja skupina Boko Haram s svojimi silovitimi napadi, in operacij protiukrepanja s strani združenih varnostnih sil (JTF), do danes doseglo najmanj 1 500;

| T. | ker je v Nigeriji od zaèetka leta do zdaj prišlo tudi do napadov, za katere ni prevzel odgovornosti nihèe in ki pripomorejo k še bolj nasilnemu ozraèju; |
| --- | --- |

T.

ker je v Nigeriji od zaèetka leta do zdaj prišlo tudi do napadov, za katere ni prevzel odgovornosti nihèe in ki pripomorejo k še bolj nasilnemu ozraèju;

| U. | ker varnostne sile doslej niso bile sposobne zaustaviti nasilne kampanje skupine Boko Haram; |
| --- | --- |

U.

ker varnostne sile doslej niso bile sposobne zaustaviti nasilne kampanje skupine Boko Haram;

| V. | ker so agencije za varnost aretirale in pridržale majhno število pomembnih članov skupine Boko Haram; |
| --- | --- |

V.

ker so agencije za varnost aretirale in pridržale majhno število pomembnih članov skupine Boko Haram;

| W. | ker se raziskuje možnost dialoga in pogajanj med zvezno vlado in sekto; |
| --- | --- |

W.

ker se raziskuje možnost dialoga in pogajanj med zvezno vlado in sekto;

| X. | ker skupina Boko Haram ne velja več za homogeno skupino, kar sedaj izkoriščajo kriminalne združbe, vpletene v bančne rope, ugrabitve in politične umore; |
| --- | --- |

X.

ker skupina Boko Haram ne velja več za homogeno skupino, kar sedaj izkoriščajo kriminalne združbe, vpletene v bančne rope, ugrabitve in politične umore;

| Y. | ker je večina Nigerijcev trdno odločena, da bodo živeli skupaj kot en sam nedeljiv subjekt; |
| --- | --- |

Y.

ker je večina Nigerijcev trdno odločena, da bodo živeli skupaj kot en sam nedeljiv subjekt;

| Z. | ker v državi ni osnovnega konflikta med muslimani in kristjani; |
| --- | --- |

Z.

ker v državi ni osnovnega konflikta med muslimani in kristjani;

| AA. | ker se je kljub temu, da je Nigerija ena največjih proizvajalk in izvoznic nafte na svetu, leta 2011 približno 60 odstotkov njenega prebivalstva preživljalo z manj kot 1 USD na dan; ker so razširjena korupcija, vsepovsod prisotna revščina in neobstoj mehanizmov za prerazporeditev bogastva povzročili splošno negotovost v državi in ustvarili okolje, v katerem lahko ekstremistične skupine rekrutirajo brezposelno mladino, in ker sta za mirno rešitev konfliktov potrebna tudi pravičen dostop do virov in pravična prerazporeditev prihodkov; |
| --- | --- |

AA.

ker se je kljub temu, da je Nigerija ena največjih proizvajalk in izvoznic nafte na svetu, leta 2011 približno 60 odstotkov njenega prebivalstva preživljalo z manj kot 1 USD na dan; ker so razširjena korupcija, vsepovsod prisotna revščina in neobstoj mehanizmov za prerazporeditev bogastva povzročili splošno negotovost v državi in ustvarili okolje, v katerem lahko ekstremistične skupine rekrutirajo brezposelno mladino, in ker sta za mirno rešitev konfliktov potrebna tudi pravičen dostop do virov in pravična prerazporeditev prihodkov;

| BB. | ker so mladi zaradi naraščajoče brezposelnosti dovzetni za indoktrinacijo, manipulacijo in rekrutiranje s strani skrajnih islamskih skupin, kakršna je Boko Haram; |
| --- | --- |

BB.

ker so mladi zaradi naraščajoče brezposelnosti dovzetni za indoktrinacijo, manipulacijo in rekrutiranje s strani skrajnih islamskih skupin, kakršna je Boko Haram;

| CC. | ker je nigerijski parlament ob priznavanju grožnje, ki jo za nacionalno varnost predstavljajo nasilni napadi upornikov, leta 2011 sprejel protiteroristični zakon; |
| --- | --- |

CC.

ker je nigerijski parlament ob priznavanju grožnje, ki jo za nacionalno varnost predstavljajo nasilni napadi upornikov, leta 2011 sprejel protiteroristični zakon;

| DD. | ker je nacionalna varnost v okviru zveznega proračuna Nigerije za leto 2012 prejela največ sredstev doslej; |
| --- | --- |

DD.

ker je nacionalna varnost v okviru zveznega proračuna Nigerije za leto 2012 prejela največ sredstev doslej;

| EE. | ker sta 12. novembra 2009 Evropska komisija in zvezna vlada Nigerije podpisali državni strateški dokument in nacionalni okvirni program za obdobje 2008–2013, v skladu s katerima bo EU financirala projekte, ki si med drugim prizadevajo za spodbujanje miru, varnosti in človekovih pravic; |
| --- | --- |

EE.

ker sta 12. novembra 2009 Evropska komisija in zvezna vlada Nigerije podpisali državni strateški dokument in nacionalni okvirni program za obdobje 2008–2013, v skladu s katerima bo EU financirala projekte, ki si med drugim prizadevajo za spodbujanje miru, varnosti in človekovih pravic;

| 1. | odločno obsoja nedavno nasilje, zlasti napade, ki jih je izvedla skrajna islamska sekta Boko Haram, in tragične izgube življenj v prizadetih regijah Nigerije ter izraža sožalje žalujočim in sočutje ranjenim; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja nedavno nasilje, zlasti napade, ki jih je izvedla skrajna islamska sekta Boko Haram, in tragične izgube življenj v prizadetih regijah Nigerije ter izraža sožalje žalujočim in sočutje ranjenim;

| 2. | poziva sekto Boko Haram, naj položi orožje, da se ustvari ugodno ozračje za dialog in pogajanja z vlado; |
| --- | --- |

2.

poziva sekto Boko Haram, naj položi orožje, da se ustvari ugodno ozračje za dialog in pogajanja z vlado;

| 3. | poziva vlado, naj obvezno razoroži vse osebe in skupine v državi, ki nezakonito posedujejo strelno orožje; |
| --- | --- |

3.

poziva vlado, naj obvezno razoroži vse osebe in skupine v državi, ki nezakonito posedujejo strelno orožje;

| 4. | poziva vse skupnosti, naj se odzivajo zadržano in poiščejo mirne rešitve za premagovanje razlik med verskimi in etničnimi skupinami v Nigeriji; |
| --- | --- |

4.

poziva vse skupnosti, naj se odzivajo zadržano in poiščejo mirne rešitve za premagovanje razlik med verskimi in etničnimi skupinami v Nigeriji;

| 5. | znova izraža zaskrbljenost glede polnega in učinkovitega spoštovanja pravice do svobode veroizpovedi za vse verske manjšine v Nigeriji; glede na to poudarja, da je svoboda bogoslužja samo en vidik pravice do svobode veroizpovedi, saj slednja zajema tudi pravico do spremembe veroizpovedi in pravico do izražanja veroizpovedi s poučevanjem, prakticiranjem in obredi na individualni, kolektivni, zasebni, javni in institucionalni ravni; |
| --- | --- |

5.

znova izraža zaskrbljenost glede polnega in učinkovitega spoštovanja pravice do svobode veroizpovedi za vse verske manjšine v Nigeriji; glede na to poudarja, da je svoboda bogoslužja samo en vidik pravice do svobode veroizpovedi, saj slednja zajema tudi pravico do spremembe veroizpovedi in pravico do izražanja veroizpovedi s poučevanjem, prakticiranjem in obredi na individualni, kolektivni, zasebni, javni in institucionalni ravni;

| 6. | poziva nigerijsko vlado, naj okrepi svoja prizadevanja za čimprejšnjo odpravo nasilja, zagotovi varnost in zaščito svojega prebivalstva ter spoštovanje človekovih pravic, z vsemi možnimi sredstvi prepreči morebitne nadaljnje napade, še naprej spodbuja medverski dialog ter okrepi svobodo misli, vesti in veroizpovedi; priznava, da mora Nigerijski medverski svet (NIREC) okrepiti svoja prizadevanja za spodbujanje medverske složnosti, dialoga in miru; |
| --- | --- |

6.

poziva nigerijsko vlado, naj okrepi svoja prizadevanja za čimprejšnjo odpravo nasilja, zagotovi varnost in zaščito svojega prebivalstva ter spoštovanje človekovih pravic, z vsemi možnimi sredstvi prepreči morebitne nadaljnje napade, še naprej spodbuja medverski dialog ter okrepi svobodo misli, vesti in veroizpovedi; priznava, da mora Nigerijski medverski svet (NIREC) okrepiti svoja prizadevanja za spodbujanje medverske složnosti, dialoga in miru;

| 7. | poziva organe, naj nadaljujejo s preiskovanjem vzrokov za nedavno nasilje in zagotovijo, da se storilci privedejo pred sodišče na pravičen in pregleden način; |
| --- | --- |

7.

poziva organe, naj nadaljujejo s preiskovanjem vzrokov za nedavno nasilje in zagotovijo, da se storilci privedejo pred sodišče na pravičen in pregleden način;

| 8. | poudarja pomen neodvisnega, nepristranskega in dostopnega pravosodnega sistema, da se poveča spoštovanje pravne države in temeljnih pravic prebivalstva; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomen neodvisnega, nepristranskega in dostopnega pravosodnega sistema, da se poveča spoštovanje pravne države in temeljnih pravic prebivalstva;

| 9. | poziva nigerijsko vlado, naj poostri boj proti korupciji, revščini in neenakosti ter okrepi socialne, politične in gospodarske reforme, ki spoštujejo človekove pravice, za kar je potrebna tudi poštena in pravična razdelitev virov in bogastva; |
| --- | --- |

9.

poziva nigerijsko vlado, naj poostri boj proti korupciji, revščini in neenakosti ter okrepi socialne, politične in gospodarske reforme, ki spoštujejo človekove pravice, za kar je potrebna tudi poštena in pravična razdelitev virov in bogastva;

| 10. | poziva donatorske organizacije, naj se pridružijo nigerijski vladi pri ustvarjanju delovnih mest za zelo veliko število brezposelnih mladih v državi; |
| --- | --- |

10.

poziva donatorske organizacije, naj se pridružijo nigerijski vladi pri ustvarjanju delovnih mest za zelo veliko število brezposelnih mladih v državi;

| 11. | pozdravlja nastajajoči pilotni projekt nigerijske vlade, s katerim bi se v vse šole, ne glede na njihov značaj, uvedli osnovni vzgojni elementi demokracije, pravne države, pluralizma in strpnosti; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja nastajajoči pilotni projekt nigerijske vlade, s katerim bi se v vse šole, ne glede na njihov značaj, uvedli osnovni vzgojni elementi demokracije, pravne države, pluralizma in strpnosti;

| 12. | obžaluje smrt britanskega državljana Chrisa McManusa in italijanskega državljana Franca Lamolinare, ki sta bila zaposlena pri italijanskem gradbenem podjetju, med neuspelim poskusom reševanja 8. marca 2012, potem ko sta 10 mesecev preživela kot talca v severni Nigeriji, ter izraža sožalje njunima družinama; |
| --- | --- |

12.

obžaluje smrt britanskega državljana Chrisa McManusa in italijanskega državljana Franca Lamolinare, ki sta bila zaposlena pri italijanskem gradbenem podjetju, med neuspelim poskusom reševanja 8. marca 2012, potem ko sta 10 mesecev preživela kot talca v severni Nigeriji, ter izraža sožalje njunima družinama;

| 13. | poziva mednarodno skupnost in zlasti Združene narode (ZN), Afriško unijo (AU) in Gospodarsko skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS), naj podprejo Nigerijo v njenih prizadevanjih za obravnavo groženj terorizma, širjenja lahkega orožja in čezmejnih kaznivih dejanj, tako da osebje agencij za varnost opremijo in usposobijo za učinkovito pridobivanje obveščevalnih podatkov in boj proti sodobnemu terorizmu; |
| --- | --- |

13.

poziva mednarodno skupnost in zlasti Združene narode (ZN), Afriško unijo (AU) in Gospodarsko skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS), naj podprejo Nigerijo v njenih prizadevanjih za obravnavo groženj terorizma, širjenja lahkega orožja in čezmejnih kaznivih dejanj, tako da osebje agencij za varnost opremijo in usposobijo za učinkovito pridobivanje obveščevalnih podatkov in boj proti sodobnemu terorizmu;

| 14. | priznava sodelovanje z Evropsko unijo, Združenimi državami in drugimi mednarodnimi akterji ter podporo Nigeriji s strani slednjih pri njenih odločnih prizadevanjih za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

14.

priznava sodelovanje z Evropsko unijo, Združenimi državami in drugimi mednarodnimi akterji ter podporo Nigeriji s strani slednjih pri njenih odločnih prizadevanjih za boj proti terorizmu;

| 15. | poziva k večjemu regionalnemu sodelovanju pri obravnavi grožnje, ki jo predstavlja morebitna povezava med skupinama Boko Haram in AQMI; poziva države v tej regiji, naj poglobijo svoje sodelovanje, med drugim tudi prek ustreznih regionalnih organizacij, da se prepreči sinergija med skupinama Boko Haram in AQMI, ter zavarujejo nigerijske meje na kopnem in morju pred vdiranjem oboroženih skupin; poziva institucije EU in države članice, naj podprejo ta regionalna prizadevanja; |
| --- | --- |

15.

poziva k večjemu regionalnemu sodelovanju pri obravnavi grožnje, ki jo predstavlja morebitna povezava med skupinama Boko Haram in AQMI; poziva države v tej regiji, naj poglobijo svoje sodelovanje, med drugim tudi prek ustreznih regionalnih organizacij, da se prepreči sinergija med skupinama Boko Haram in AQMI, ter zavarujejo nigerijske meje na kopnem in morju pred vdiranjem oboroženih skupin; poziva institucije EU in države članice, naj podprejo ta regionalna prizadevanja;

| 16. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji in Afriški uniji. |
| --- | --- |

16.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji in Afriški uniji.

IZJAVA (9)

o reformi evropske ribiške politike in njenem vplivu na države AKP

| A. | Skupna ribiška politika EU, ki ureja ribiško politiko držav članic EU v vodah Skupnosti, vključno z zunanjo razsežnostjo te politike, je v postopku pregledovanja in bo predvidoma dokončana leta 2013. |
| --- | --- |

A.

Skupna ribiška politika EU, ki ureja ribiško politiko držav članic EU v vodah Skupnosti, vključno z zunanjo razsežnostjo te politike, je v postopku pregledovanja in bo predvidoma dokončana leta 2013.

| B. | V okviru skupne ribiške politike EU glavni politični okvir za odnose med državami AKP in EU na področju ribištva zagotavljajo sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne organizacije za upravljanje ribištva. EU ima trenutno sklenjenih 21 sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju, od katerih je 15 veljavnih. Enajst jih velja za lov na tune, štirje pa za večvrstni ribolov (Mavretanija, Gvineja Bissau, Maroko in Grenlandija). |
| --- | --- |

B.

V okviru skupne ribiške politike EU glavni politični okvir za odnose med državami AKP in EU na področju ribištva zagotavljajo sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne organizacije za upravljanje ribištva. EU ima trenutno sklenjenih 21 sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju, od katerih je 15 veljavnih. Enajst jih velja za lov na tune, štirje pa za večvrstni ribolov (Mavretanija, Gvineja Bissau, Maroko in Grenlandija).

| C. | Obalni ekosistemi tropskih držav, kot so izključne ekonomske cone držav AKP, imajo ene najbogatejših ribolovnih virov. To bogastvo virov je privlačno za vse države, ki ribarijo na odprtem morju, tudi za države članice EU. |
| --- | --- |

C.

Obalni ekosistemi tropskih držav, kot so izključne ekonomske cone držav AKP, imajo ene najbogatejših ribolovnih virov. To bogastvo virov je privlačno za vse države, ki ribarijo na odprtem morju, tudi za države članice EU.

| D. | Zunanje ribiško ladjevje držav EU trenutno sestavlja več kot 700 plovil, od katerih jih v okviru sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju deluje le približno polovica, medtem ko druga polovica deluje v okviru zasebnih dogovorov o izdaji dovoljenj. Približno 400 plovil porekla EU deluje v okviru skupnih podjetij, ustanovljenih v tretjih državah, vključno v državah AKP. Sporazumi o ribolovu sedaj zajemajo manj kot 0,5 % dejavnosti ladjevja EU, ribe, ulovljene v okviru sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju predstavljajo približno 3 % skupne dobave rib na trg EU, uvoz iz držav AKP pa predstavlja okoli 10 % uvoza rib EU. |
| --- | --- |

D.

Zunanje ribiško ladjevje držav EU trenutno sestavlja več kot 700 plovil, od katerih jih v okviru sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju deluje le približno polovica, medtem ko druga polovica deluje v okviru zasebnih dogovorov o izdaji dovoljenj. Približno 400 plovil porekla EU deluje v okviru skupnih podjetij, ustanovljenih v tretjih državah, vključno v državah AKP. Sporazumi o ribolovu sedaj zajemajo manj kot 0,5 % dejavnosti ladjevja EU, ribe, ulovljene v okviru sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju predstavljajo približno 3 % skupne dobave rib na trg EU, uvoz iz držav AKP pa predstavlja okoli 10 % uvoza rib EU.

| E. | Treba je tudi opozoriti, da so evropski trgi več kot 60-odstotno odvisni od uvoza, kjer imajo države AKP, kjer trg EU trenutno predstavlja 68 % njihovega izvoza rib, približno 10-odstotni delež. |
| --- | --- |

E.

Treba je tudi opozoriti, da so evropski trgi več kot 60-odstotno odvisni od uvoza, kjer imajo države AKP, kjer trg EU trenutno predstavlja 68 % njihovega izvoza rib, približno 10-odstotni delež.

| F. | V sedanjih sporazumih o ribolovu sorazmernost med dogovorjenimi ribolovnimi zmogljivostmi in zneskom finančnega prispevka, namenjenega temu sektorju, vlade držav AKP vodi k odobritvi netrajnostnih stopenj dostopa do ribolova. Države AKP iz tega naslova prejemajo tudi več sredstev, kot jih zmorejo porabiti, oziroma premalo sredstev v primerjavi z njihovimi potrebami. |
| --- | --- |

F.

V sedanjih sporazumih o ribolovu sorazmernost med dogovorjenimi ribolovnimi zmogljivostmi in zneskom finančnega prispevka, namenjenega temu sektorju, vlade držav AKP vodi k odobritvi netrajnostnih stopenj dostopa do ribolova. Države AKP iz tega naslova prejemajo tudi več sredstev, kot jih zmorejo porabiti, oziroma premalo sredstev v primerjavi z njihovimi potrebami.

| G. | V preteklosti so nekatere skupine držav AKP (v Pacifiku, Indijskem oceanu ali zahodni Afriki) predlagale, da se sporazumi o ribolovu sklenejo na regionalni osnovi. Vendar pa je Evropska komisija tradicionalno bolj naklonjena dvostranskim sporazumom. Tako je tudi pri sedanjem predlogu, čeprav so predlagani nekateri ukrepi za vzpostavitev večje doslednosti med regionalnimi in dvostranskimi pristopi zunanje politike EU s „povezovanjem dvostranskih interesov EU v določeni regiji v okviru celostnega regionalnega pristopa“. |
| --- | --- |

G.

V preteklosti so nekatere skupine držav AKP (v Pacifiku, Indijskem oceanu ali zahodni Afriki) predlagale, da se sporazumi o ribolovu sklenejo na regionalni osnovi. Vendar pa je Evropska komisija tradicionalno bolj naklonjena dvostranskim sporazumom. Tako je tudi pri sedanjem predlogu, čeprav so predlagani nekateri ukrepi za vzpostavitev večje doslednosti med regionalnimi in dvostranskimi pristopi zunanje politike EU s „povezovanjem dvostranskih interesov EU v določeni regiji v okviru celostnega regionalnega pristopa“.

| H. | Evropska komisija v svoje sporočilu o zunanji razsežnosti navaja, da bo uvedla „politično pobudo na visoki ravni za razpravo o možnostih zmanjšanja zmogljivosti na svetovni ravni do leta 2013. Takšna pobuda bi upoštevala prizadevanja držav v razvoju in bila skladna z reformo SRP, v okviru katere bo predlagano upravljanje na podlagi pravic kot eden od mehanizmov za doseganje zmanjšanja zmogljivosti“. |
| --- | --- |

H.

Evropska komisija v svoje sporočilu o zunanji razsežnosti navaja, da bo uvedla „politično pobudo na visoki ravni za razpravo o možnostih zmanjšanja zmogljivosti na svetovni ravni do leta 2013. Takšna pobuda bi upoštevala prizadevanja držav v razvoju in bila skladna z reformo SRP, v okviru katere bo predlagano upravljanje na podlagi pravic kot eden od mehanizmov za doseganje zmanjšanja zmogljivosti“.

| 1. | poziva EU, naj zagotovi, da vse sestavine odnosov z državami v razvoju na področju ribištva prispevajo k trajnostnemu ribolovu; meni, EU v ta namen morala razviti partnerstva za razvoj trajnostnega ribolova, katerih glavni namen bi moral biti vzpostavitev ugodnega okolja za okoljsko, družbeno in gospodarsko trajnostne dejavnosti v zadevni tretji državi v razvoju; |
| --- | --- |

1.

poziva EU, naj zagotovi, da vse sestavine odnosov z državami v razvoju na področju ribištva prispevajo k trajnostnemu ribolovu; meni, EU v ta namen morala razviti partnerstva za razvoj trajnostnega ribolova, katerih glavni namen bi moral biti vzpostavitev ugodnega okolja za okoljsko, družbeno in gospodarsko trajnostne dejavnosti v zadevni tretji državi v razvoju;

| 2. | poziva EU, naj zagotovi, da bodo prihodnje uredbe EU o skupni ribiški politiki, skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (SUT) ali o nekaterih ukrepih za ohranjanje staležev rib v državah, ki dovoljujejo netrajnostni ribolov, prispevale k izvajanju trajnostnega ribolova v državah AKP; |
| --- | --- |

2.

poziva EU, naj zagotovi, da bodo prihodnje uredbe EU o skupni ribiški politiki, skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (SUT) ali o nekaterih ukrepih za ohranjanje staležev rib v državah, ki dovoljujejo netrajnostni ribolov, prispevale k izvajanju trajnostnega ribolova v državah AKP;

| 3. | poziva EU, naj vzpostavi ugodno okolje za zasebne naložbe EU v trajnostne ribolovne dejavnosti v državah AKP, ki bodo v teh državah ustvarile dostojna delovna mesta in visoko dodano vrednost, pri čemer naj dobro upravljanje postavi v ospredje prihodnjih sporazumov o ribolovu; |
| --- | --- |

3.

poziva EU, naj vzpostavi ugodno okolje za zasebne naložbe EU v trajnostne ribolovne dejavnosti v državah AKP, ki bodo v teh državah ustvarile dostojna delovna mesta in visoko dodano vrednost, pri čemer naj dobro upravljanje postavi v ospredje prihodnjih sporazumov o ribolovu;

| 4. | meni, da bi morala zunanja razsežnost prihodnje skupne ribiške politike spodbujati regionalno povezovanje držav AKP z usklajevanjem ukrepov, sprejetih v okviru sporazuma o trajnostnem ribolovu, s podpiranjem regionalnega sodelovanja na področju znanosti in nadzora ter s povečanjem pomoči za učinkovito udeležbo držav AKP v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva (RFMO) in njihov boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morala zunanja razsežnost prihodnje skupne ribiške politike spodbujati regionalno povezovanje držav AKP z usklajevanjem ukrepov, sprejetih v okviru sporazuma o trajnostnem ribolovu, s podpiranjem regionalnega sodelovanja na področju znanosti in nadzora ter s povečanjem pomoči za učinkovito udeležbo držav AKP v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva (RFMO) in njihov boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 5. | pozdravlja predlog za ločitev sektorske podpore EU od plačil za pravice dostopa do voda držav AKP in določitev sektorske podpore ob upoštevanju potreb in absorpcijske zmožnosti partnerskih držav; odločno poziva EU, naj podpira zmožnost tretjih držav za absorpcijo pomoči; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja predlog za ločitev sektorske podpore EU od plačil za pravice dostopa do voda držav AKP in določitev sektorske podpore ob upoštevanju potreb in absorpcijske zmožnosti partnerskih držav; odločno poziva EU, naj podpira zmožnost tretjih držav za absorpcijo pomoči;

| 6. | meni, da je vključevanje držav AKP v regionalne organe ključnega pomena, da bi lahko uveljavljale svoje pravice in vzpostavile ali razvile dostop do morskih virov, zlasti do izrazito selivskih in čezconskih staležev rib, kot so tuni in majhni pelagični viri, za svoje lokalno ladjevje ter da bi lahko izpolnjevale svoje odgovornosti in zaveze trajnostnemu izkoriščanju, ki temelji na ustreznih načrtih za razvoj ribištva, in krepitvi prispevka ribiškega sektorja k zanesljivi preskrbi s hrano v državah AKP; |
| --- | --- |

6.

meni, da je vključevanje držav AKP v regionalne organe ključnega pomena, da bi lahko uveljavljale svoje pravice in vzpostavile ali razvile dostop do morskih virov, zlasti do izrazito selivskih in čezconskih staležev rib, kot so tuni in majhni pelagični viri, za svoje lokalno ladjevje ter da bi lahko izpolnjevale svoje odgovornosti in zaveze trajnostnemu izkoriščanju, ki temelji na ustreznih načrtih za razvoj ribištva, in krepitvi prispevka ribiškega sektorja k zanesljivi preskrbi s hrano v državah AKP;

| 7. | poziva k vzpostavitvi participativnega in preglednega mehanizma za dialog z vsemi deležniki, da se izpolnijo prednostne naloge držav v razvoju za trajnostni razvoj njihovega ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

7.

poziva k vzpostavitvi participativnega in preglednega mehanizma za dialog z vsemi deležniki, da se izpolnijo prednostne naloge držav v razvoju za trajnostni razvoj njihovega ribiškega sektorja;

| 8. | poziva k presoji gospodarskega, družbenega in okoljskega vpliva vseh politik EU, ki vplivajo na razvoj ribištva v tretji državi, ki jo zadeva sporazum o ribištvu. Takšna presoja bi morala biti javno na voljo vsem deležnikom, da se spodbudi premišljena udeležba v političnem dialogu v EU in zadevnih državah AKP; |
| --- | --- |

8.

poziva k presoji gospodarskega, družbenega in okoljskega vpliva vseh politik EU, ki vplivajo na razvoj ribištva v tretji državi, ki jo zadeva sporazum o ribištvu. Takšna presoja bi morala biti javno na voljo vsem deležnikom, da se spodbudi premišljena udeležba v političnem dialogu v EU in zadevnih državah AKP;

| 9. | pozdravlja predlog vključitve klavzule o preglednosti v prihodnje sporazume o ribolovu, da se zagotovi obveščenost o skupnem ribolovnem naporu lokalnega in vsega tujega ladjevja, ki deluje v določeni izključni ekonomski coni; takšna klavzula bo skupaj z izboljšanim zbiranjem podatkov in raziskavami pomagala pri oceni stopnje razpoložljivega presežka staleža: meni, da je potrebna večja preglednost pri izvajanju sporazumov o trajnostnem ribolovu, kar zadeva objavo predhodnih in naknadnih ocen, ki vsebujejo pomembne podatke, kot je, na primer, vrednost ulova, ki ga opravi ladjevje EU v vodah AKP; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja predlog vključitve klavzule o preglednosti v prihodnje sporazume o ribolovu, da se zagotovi obveščenost o skupnem ribolovnem naporu lokalnega in vsega tujega ladjevja, ki deluje v določeni izključni ekonomski coni; takšna klavzula bo skupaj z izboljšanim zbiranjem podatkov in raziskavami pomagala pri oceni stopnje razpoložljivega presežka staleža: meni, da je potrebna večja preglednost pri izvajanju sporazumov o trajnostnem ribolovu, kar zadeva objavo predhodnih in naknadnih ocen, ki vsebujejo pomembne podatke, kot je, na primer, vrednost ulova, ki ga opravi ladjevje EU v vodah AKP;

| 10. | odločno poudarja, da bi plovila pod zastavo oziroma v lasti EU moral urejati sporazum, ki bi določal pogoje, pod katerimi lahko ribiški subjekti EU izvajajo ribolovne dejavnosti v zadevnih tretjih državah, in sicer:






  — | ulov evropskega ribiškega ladjevja v vodah držav AKP bi moral temeljiti na obstoju presežka; |
| --- | --- | --- |

10.

odločno poudarja, da bi plovila pod zastavo oziroma v lasti EU moral urejati sporazum, ki bi določal pogoje, pod katerimi lahko ribiški subjekti EU izvajajo ribolovne dejavnosti v zadevnih tretjih državah, in sicer:

—

ulov evropskega ribiškega ladjevja v vodah držav AKP bi moral temeljiti na obstoju presežka;

| — | EU bi morala zagotavljati, da njeno ribiško ladjevje uporablja samo primerne ribolovne prakse, načine in orodje, ki ustrezajo vrsti in velikosti izkoriščanih ribolovnih virov; |
| --- | --- |

—

EU bi morala zagotavljati, da njeno ribiško ladjevje uporablja samo primerne ribolovne prakse, načine in orodje, ki ustrezajo vrsti in velikosti izkoriščanih ribolovnih virov;

| — | EU bi morala zagotoviti, da se vsaj del ulova iztovori v državah AKP, ter tako spodbujati razvoj lokalne predelovalne industrije; |
| --- | --- |

—

EU bi morala zagotoviti, da se vsaj del ulova iztovori v državah AKP, ter tako spodbujati razvoj lokalne predelovalne industrije;

| 11. | poziva EU, naj pri izvajanju sporazumov o trajnostnem ribolovu s partnerskimi državami zagotovi popolno preglednost, tudi kar zadeva pogajanja o dostopu do ribolova, upravljanje ribolovnih dejavnosti in oceno izidov pogajanj; |
| --- | --- |

11.

poziva EU, naj pri izvajanju sporazumov o trajnostnem ribolovu s partnerskimi državami zagotovi popolno preglednost, tudi kar zadeva pogajanja o dostopu do ribolova, upravljanje ribolovnih dejavnosti in oceno izidov pogajanj;

| 12. | k zagotavljanju popolne preglednosti na področju upravljanja ribištva v njihovih vodah v okviru sporazumov, ki jih sklenejo s partnerskimi državami poziva tudi države AKP-EU; to zahteva usklajeno prizadevanje več deležnikov, da se zagotovi, da je izmenjava ključnih informacij, zlasti kar zadeva lokalno civilno družbo, javna, in da poslanci parlamenta razpolagajo z zmožnostjo in sredstvi, da te informacije uporabljajo in da od svojih vlad zahtevajo prevzem odgovornosti za odločitve in izvajanje storitev; |
| --- | --- |

12.

k zagotavljanju popolne preglednosti na področju upravljanja ribištva v njihovih vodah v okviru sporazumov, ki jih sklenejo s partnerskimi državami poziva tudi države AKP-EU; to zahteva usklajeno prizadevanje več deležnikov, da se zagotovi, da je izmenjava ključnih informacij, zlasti kar zadeva lokalno civilno družbo, javna, in da poslanci parlamenta razpolagajo z zmožnostjo in sredstvi, da te informacije uporabljajo in da od svojih vlad zahtevajo prevzem odgovornosti za odločitve in izvajanje storitev;

| 13. | meni, da bi v okviru reforme skupne ureditve trga uskladitev uvoza iz držav AKP s prihodnjimi standardi EU za trajnostni ribolov, varstvo okolja in delovnimi standardi ter spoštovanjem človekovih pravic morala prispevati k spodbujanju trajnostnega ribolova v državah AKP in da se ne bi smela uporabljati za namene zaščite interesov ali za izkrivljanje konkurenčnih pogojev v prid lastnikom plovil EU; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi v okviru reforme skupne ureditve trga uskladitev uvoza iz držav AKP s prihodnjimi standardi EU za trajnostni ribolov, varstvo okolja in delovnimi standardi ter spoštovanjem človekovih pravic morala prispevati k spodbujanju trajnostnega ribolova v državah AKP in da se ne bi smela uporabljati za namene zaščite interesov ali za izkrivljanje konkurenčnih pogojev v prid lastnikom plovil EU;

| 14. | odločno poudarja, da bi evropske naložbe v ribištvo držav AKP morale temeljiti na razvojnih potrebah teh držav, kot so: ustvarjanje delovnih mest, zanesljiva preskrba s hrano, prihodki od izvoza itd. Mala in srednja ribiška podjetja (MSP) v državah AKP, zlasti podjetja, ki se ukvarjajo z ribolovom malega obsega, predelavo in izvozom, učinkovito zadovoljujejo številne od teh potreb, zato bi torej naložbe EU morale prednostno podpirati razvoj MSP v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

14.

odločno poudarja, da bi evropske naložbe v ribištvo držav AKP morale temeljiti na razvojnih potrebah teh držav, kot so: ustvarjanje delovnih mest, zanesljiva preskrba s hrano, prihodki od izvoza itd. Mala in srednja ribiška podjetja (MSP) v državah AKP, zlasti podjetja, ki se ukvarjajo z ribolovom malega obsega, predelavo in izvozom, učinkovito zadovoljujejo številne od teh potreb, zato bi torej naložbe EU morale prednostno podpirati razvoj MSP v ribiškem sektorju;

| 15. | poudarja, da morajo sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju z državami AKP tretje države srednjeročno spodbujati k trajnostnemu izkoriščanju njihovih virov tako za domačo porabo kot za izvoz; na ta način ustvarjeno bogastvo ostane v teh državah, ki z njim razpolagajo v lastno korist; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju z državami AKP tretje države srednjeročno spodbujati k trajnostnemu izkoriščanju njihovih virov tako za domačo porabo kot za izvoz; na ta način ustvarjeno bogastvo ostane v teh državah, ki z njim razpolagajo v lastno korist;

| 16. | meni, da mora pred sklenitvijo sporazumov o ribištvu med EU in tretjimi državami potekati javna razprava, ki omogoča dejavno sodelovanje javnosti in socialnih organizacij različnih držav ter vključuje nacionalne parlamente in Evropski parlament, s čimer se zagotovi, da so pogajanja demokratična in pregledna v okviru delovanja institucij posameznih držav; |
| --- | --- |

16.

meni, da mora pred sklenitvijo sporazumov o ribištvu med EU in tretjimi državami potekati javna razprava, ki omogoča dejavno sodelovanje javnosti in socialnih organizacij različnih držav ter vključuje nacionalne parlamente in Evropski parlament, s čimer se zagotovi, da so pogajanja demokratična in pregledna v okviru delovanja institucij posameznih držav;

| 17. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU, Evropski komisiji in Evropskemu parlamentu. |
| --- | --- |

17.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU, Evropski komisiji in Evropskemu parlamentu.

---

(1)  Sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 30. maja 2012 v Horsensu (Danska).

1

(2)  UL C 327, 10.11.2011, str. 38.

2

(3)  (AKP-EU/101.111/11/fin.).

3

(4)  EUCO 7/1/11.

4

(5)  18765/11.

5

(6)  Sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 30. maja 2012 v Horsensu (Danska).

6

(7)  Sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 30. maja 2012 v Horsensu (Danska).

7

(8)  Sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 30. maja 2012 v Horsensu (Danska).

8

(9)  Sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 30. maja 2012 v Horsensu (Danska).

9

---