# Den Europæiske Unions C 363/28.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 363 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang28. oktober 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 363

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang28. oktober 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2018-2019Mødeperioden fra den 12. til 15. november 2018
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 346 af 11.10.2019 .
  VEDTAGNE TEKSTERMødeperioden fra den 28. til den 29. november 2018
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 397 af 22.11.2019 .
  VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2018-2019Mødeperioden fra den 12. til 15. november 2018
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 346 af 11.10.2019 .
  VEDTAGNE TEKSTERMødeperioden fra den 28. til den 29. november 2018
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 397 af 22.11.2019 .
  VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 346 af 11.10.2019 .

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 397 af 22.11.2019 .

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 13. november 2018 |
| 2020/C 363/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om EU's udviklingsbistand på uddannelsesområdet (2018/2081(INI)) | 2 |
| 2020/C 363/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om retssikkerhed i Rumænien (2018/2844(RSP)) | 8 |
| 2020/C 363/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om minimumsstandarder for mindretal i EU (2018/2036(INI)) | 13 |
| 2020/C 363/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om digitalisering med henblik på udvikling: bekæmpelse af fattigdom via teknologi (2018/2083(INI)) | 27 |
| | Onsdag den 14. november 2018 |
| 2020/C 363/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om våbeneksport: gennemførelse af fælles holdning 2008/944/FUSP (2018/2157(INI)) | 36 |
| 2020/C 363/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om behovet for en omfattende EU-mekanisme til beskyttelse af demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (2018/2886(RSP)) | 45 |
| 2020/C 363/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om gennemførelsen af EU’s associeringsaftale med Georgien (2017/2282(INI)) | 49 |
| 2020/C 363/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om gennemførelsen af EU's associeringsaftale med Moldova (2017/2281(INI)) | 58 |
| | Torsdag den 15. november 2018 |
| 2020/C 363/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om Vietnam, navnlig de politiske fangers situation (2018/2925(RSP)) | 66 |
| 2020/C 363/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om menneskerettighedssituationen i Cuba (2018/2926(RSP)) | 70 |
| 2020/C 363/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om menneskerettighedssituationen i Bangladesh (2018/2927(RSP)) | 75 |
| 2020/C 363/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om pasningstilbud i EU til forbedring af ligestillingen mellem kønnene (2018/2077(INI)) | 80 |
| 2020/C 363/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om Lymes sygdom (borreliose) (2018/2774(RSP)) | 94 |
| | Torsdag den 29. november 2018 |
| 2020/C 363/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om udstedelse af godkendelse til visse anvendelser af natriumdichromat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01 — 2018/2929(RSP)) | 98 |
| 2020/C 363/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Cum-Ex-skandalen: økonomisk kriminalitet og huller i den nuværende lovgivning (2018/2900(RSP)) | 102 |
| 2020/C 363/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om den tyske børne- og ungdomsforsorgs (Jugendamt) rolle i grænseoverskridende familietvister (2018/2856(RSP)) | 107 |
| 2020/C 363/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om WTO: vejen frem (2018/2084(INI)) | 113 |
| 2020/C 363/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Serbien (2018/2146(INI)) | 119 |
| 2020/C 363/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Kosovo (2018/2149(INI)) | 127 |
| 2020/C 363/20 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (2018/2145(INI)) | 135 |
| 2020/C 363/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Albanien (2018/2147(INI)) | 146 |
| 2020/C 363/22 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Montenegro (2018/2144(INI)) | 155 |
| 2020/C 363/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om handicappede kvinders situation (2018/2685(RSP)) | 164 |
| | HENSTILLINGER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Torsdag den 29. november 2018 |
| 2020/C 363/24 | Europa-Parlamentets henstilling af 29. november 2018 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om forsvar af den akademiske frihed i EU's optræden udadtil (2018/2117(INI)) | 173 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 13. november 2018

2020/C 363/01

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om EU's udviklingsbistand på uddannelsesområdet (2018/2081(INI))

2

2020/C 363/02

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om retssikkerhed i Rumænien (2018/2844(RSP))

8

2020/C 363/03

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om minimumsstandarder for mindretal i EU (2018/2036(INI))

13

2020/C 363/04

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om digitalisering med henblik på udvikling: bekæmpelse af fattigdom via teknologi (2018/2083(INI))

27

Onsdag den 14. november 2018

2020/C 363/05

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om våbeneksport: gennemførelse af fælles holdning 2008/944/FUSP (2018/2157(INI))

36

2020/C 363/06

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om behovet for en omfattende EU-mekanisme til beskyttelse af demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (2018/2886(RSP))

45

2020/C 363/07

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om gennemførelsen af EU’s associeringsaftale med Georgien (2017/2282(INI))

49

2020/C 363/08

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om gennemførelsen af EU's associeringsaftale med Moldova (2017/2281(INI))

58

Torsdag den 15. november 2018

2020/C 363/09

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om Vietnam, navnlig de politiske fangers situation (2018/2925(RSP))

66

2020/C 363/10

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om menneskerettighedssituationen i Cuba (2018/2926(RSP))

70

2020/C 363/11

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om menneskerettighedssituationen i Bangladesh (2018/2927(RSP))

75

2020/C 363/12

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om pasningstilbud i EU til forbedring af ligestillingen mellem kønnene (2018/2077(INI))

80

2020/C 363/13

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om Lymes sygdom (borreliose) (2018/2774(RSP))

94

Torsdag den 29. november 2018

2020/C 363/14

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om udstedelse af godkendelse til visse anvendelser af natriumdichromat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01 — 2018/2929(RSP))

98

2020/C 363/15

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Cum-Ex-skandalen: økonomisk kriminalitet og huller i den nuværende lovgivning (2018/2900(RSP))

102

2020/C 363/16

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om den tyske børne- og ungdomsforsorgs (Jugendamt) rolle i grænseoverskridende familietvister (2018/2856(RSP))

107

2020/C 363/17

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om WTO: vejen frem (2018/2084(INI))

113

2020/C 363/18

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Serbien (2018/2146(INI))

119

2020/C 363/19

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Kosovo (2018/2149(INI))

127

2020/C 363/20

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (2018/2145(INI))

135

2020/C 363/21

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Albanien (2018/2147(INI))

146

2020/C 363/22

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Montenegro (2018/2144(INI))

155

2020/C 363/23

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om handicappede kvinders situation (2018/2685(RSP))

164

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Torsdag den 29. november 2018

2020/C 363/24

Europa-Parlamentets henstilling af 29. november 2018 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om forsvar af den akademiske frihed i EU's optræden udadtil (2018/2117(INI))

173

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 14. november 2018 |
| 2020/C 363/25 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om FFR 2021-2027 — Parlamentets holdning med henblik på en aftale (COM(2018)0322 — C8-0000/2018 — 2018/0166R(APP)) | 179 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 14. november 2018

2020/C 363/25

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om FFR 2021-2027 — Parlamentets holdning med henblik på en aftale (COM(2018)0322 — C8-0000/2018 — 2018/0166R(APP))

179

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 13. november 2018 |
| 2020/C 363/26 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Letland (COM(2018)0658 — C8-0416/2018 — 2018/2230(BUD)) | 232 |
| 2020/C 363/27 | P8_TA(2018)0442Energieffektivitet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2016)0761 — C8-0498/2016 — 2016/0376(COD))P8_TC1-COD(2016)0376Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/... om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet | 235 |
| 2020/C 363/28 | P8_TA(2018)0443Forvaltning af energiunionen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forvaltning af energiunionen, om ændring af direktiv 94/22/EF, direktiv 98/70/EF, direktiv 2009/31/EF, forordning (EF) nr. 663/2009, forordning (EF) nr. 715/2009, direktiv 2009/73/EF, Rådets direktiv 2009/119/EF, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU og Rådets direktiv (EU) 2015/652 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 525/2013 (COM(2016)0759 — C8-0497/2016 — 2016/0375(COD))P8_TC1-COD(2016)0375Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/... om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af direktiv 94/22/EF, direktiv 98/70/EF, direktiv 2009/31/EF, forordning (EF) nr. 663/2009, forordning (EF) nr. 715/2009, direktiv 2009/73/EF, Rådets direktiv 2009/119/EF, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU og Rådets direktiv (EU) 2015/652 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 525/2013 | 236 |
| 2020/C 363/29 | P8_TA(2018)0444Fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) (COM(2016)0767 — C8-0500/2016 — 2016/0382(COD))P8_TC1-COD(2016)0382Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/... om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder | 238 |
| 2020/C 363/30 | P8_TA(2018)0445Flerårig plan for små pelagiske bestande i Adriaterhavet og fiskeriet, der udnytter disse bestande ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for små pelagiske bestande i Adriaterhavet og fiskeriet, der udnytter disse bestande (COM(2017)0097 — C8-0095/2017 — 2017/0043(COD))P8_TC1-COD(2017)0043Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... om en flerårig plan for små pelagiske bestande i Adriaterhavet og fiskeriet, der udnytter disse bestande | 240 |
| | Onsdag den 14. november 2018 |
| 2020/C 363/31 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. november 2018 om udkast til Rådets forordning om (EU) nr. 2015/1588 af 13. juli 2015 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (COM(2018)0398 — C8-0316/2018 — 2018/0222(NLE)) | 257 |
| 2020/C 363/32 | P8_TA(2018)0452Styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheder og sikring af et velfungerende indre marked ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheders forudsætninger for at håndhæve konkurrencereglerne effektivt og sikring af et velfungerende indre marked (COM(2017)0142 — C8-0119/2017 — 2017/0063(COD))P8_TC1-COD(2017)0063Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/... om styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheders forudsætninger for at håndhæve konkurrencereglerne effektivt og sikring af et velfungerende indre marked | 258 |
| 2020/C 363/33 | P8_TA(2018)0453Europæisk kodeks for elektronisk kommunikation ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (omarbejdning) (COM(2016)0590 — C8-0379/2016 — 2016/0288(COD))P8_TC1-COD(2016)0288Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/... om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (omarbejdning) | 260 |
| 2020/C 363/34 | P8_TA(2018)0454Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (COM(2016)0591 — C8-0382/2016 — 2016/0286(COD))P8_TC1-COD(2016)0286Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/... om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) og Agenturet for Støtte til BEREC (BEREC-kontoret), om ændring af forordning (EU) 2015/2120 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1211/2009 | 262 |
| 2020/C 363/35 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af præstationsnormer for nye tunge køretøjers CO2-emissioner (COM(2018)0284 — C8-0197/2018 — 2018/0143(COD)) | 264 |
| | Torsdag den 15. november 2018 |
| 2020/C 363/36 | P8_TA(2018)0462Jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (omarbejdning) (COM(2017)0548 — C8-0324/2017 — 2017/0237(COD))P8_TC1-COD(2017)0237Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen 15. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (omarbejdning)(EØS-relevant tekst) | 296 |
| 2020/C 363/37 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om persistente organiske miljøgifte (omarbejdning) (COM(2018)0144 — C8-0124/2018 — 2018/0070(COD)) | 348 |
| | Torsdag den 29. november 2018 |
| 2020/C 363/38 | P8_TA(2018)0466Anvendelse af Euro 5-trinnet ved typegodkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 168/2013 for så vidt angår anvendelsen af Euro 5-trinnet ved typegodkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler (COM(2018)0137 — C8-0120/2018 — 2018/0065(COD))P8_TC1-COD(2018)0065Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af forordning (EU) nr. 168/2013 for så vidt angår anvendelsen af Euro 5-trinnet ved typegodkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler | 369 |
| 2020/C 363/39 | P8_TA(2018)0467Handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (kodifikation) (COM(2018)0316 — C8-0210/2018 — 2018/0160(COD))P8_TC1-COD(2018)0160Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (kodifikation) | 370 |
| 2020/C 363/40 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 for så vidt angår indgåelse af forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 eller tildelingen heraf til andre foranstaltninger under de nationale programmer (COM(2018)0719 — C8-0448/2018 — 2018/0371(COD)) | 371 |
| 2020/C 363/41 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2018 om udkast til Rådets afgørelse om Samoas tiltrædelse af den foreløbige partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Stillehavslandene på den anden side (12281/2018 — C8-0434/2018 — 2018/0291(NLE)) | 379 |
| 2020/C 363/42 | Europa-Parlamentets afgørelse af 29. november 2018 om forslag om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Centralbanks tilsynsråd (N8-0120/2018 — C8-0466/2018 — 2018/0905(NLE)) | 380 |
| 2020/C 363/43 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Grækenland — EGF/2018/003 EL/Attica publishing (COM(2018)0667 — C8-0430/2018 — 2018/2240(BUD)) | 381 |
| 2020/C 363/44 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/399 for så vidt angår reglerne for midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser (COM(2017)0571 — C8-0326/2017 — 2017/0245(COD)) | 385 |
| 2020/C 363/45 | P8_TA(2018)0473Fælles regler for driften af lufttrafiktjenester ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (COM(2016)0818 — C8-0531/2016 — 2016/0411(COD))P8_TC1-COD(2016)0411Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet | 410 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 13. november 2018

2020/C 363/26

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Letland (COM(2018)0658 — C8-0416/2018 — 2018/2230(BUD))

232

2020/C 363/27

P8_TA(2018)0442Energieffektivitet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2016)0761 — C8-0498/2016 — 2016/0376(COD))P8_TC1-COD(2016)0376Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/... om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet

235

2020/C 363/28

P8_TA(2018)0443Forvaltning af energiunionen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forvaltning af energiunionen, om ændring af direktiv 94/22/EF, direktiv 98/70/EF, direktiv 2009/31/EF, forordning (EF) nr. 663/2009, forordning (EF) nr. 715/2009, direktiv 2009/73/EF, Rådets direktiv 2009/119/EF, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU og Rådets direktiv (EU) 2015/652 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 525/2013 (COM(2016)0759 — C8-0497/2016 — 2016/0375(COD))P8_TC1-COD(2016)0375Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/... om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af direktiv 94/22/EF, direktiv 98/70/EF, direktiv 2009/31/EF, forordning (EF) nr. 663/2009, forordning (EF) nr. 715/2009, direktiv 2009/73/EF, Rådets direktiv 2009/119/EF, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU og Rådets direktiv (EU) 2015/652 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 525/2013

236

2020/C 363/29

P8_TA(2018)0444Fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) (COM(2016)0767 — C8-0500/2016 — 2016/0382(COD))P8_TC1-COD(2016)0382Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/... om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder

238

2020/C 363/30

P8_TA(2018)0445Flerårig plan for små pelagiske bestande i Adriaterhavet og fiskeriet, der udnytter disse bestande ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for små pelagiske bestande i Adriaterhavet og fiskeriet, der udnytter disse bestande (COM(2017)0097 — C8-0095/2017 — 2017/0043(COD))P8_TC1-COD(2017)0043Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... om en flerårig plan for små pelagiske bestande i Adriaterhavet og fiskeriet, der udnytter disse bestande

240

Onsdag den 14. november 2018

2020/C 363/31

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. november 2018 om udkast til Rådets forordning om (EU) nr. 2015/1588 af 13. juli 2015 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (COM(2018)0398 — C8-0316/2018 — 2018/0222(NLE))

257

2020/C 363/32

P8_TA(2018)0452Styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheder og sikring af et velfungerende indre marked ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheders forudsætninger for at håndhæve konkurrencereglerne effektivt og sikring af et velfungerende indre marked (COM(2017)0142 — C8-0119/2017 — 2017/0063(COD))P8_TC1-COD(2017)0063Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/... om styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheders forudsætninger for at håndhæve konkurrencereglerne effektivt og sikring af et velfungerende indre marked

258

2020/C 363/33

P8_TA(2018)0453Europæisk kodeks for elektronisk kommunikation ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (omarbejdning) (COM(2016)0590 — C8-0379/2016 — 2016/0288(COD))P8_TC1-COD(2016)0288Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/... om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (omarbejdning)

260

2020/C 363/34

P8_TA(2018)0454Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (COM(2016)0591 — C8-0382/2016 — 2016/0286(COD))P8_TC1-COD(2016)0286Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/... om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) og Agenturet for Støtte til BEREC (BEREC-kontoret), om ændring af forordning (EU) 2015/2120 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1211/2009

262

2020/C 363/35

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af præstationsnormer for nye tunge køretøjers CO2-emissioner (COM(2018)0284 — C8-0197/2018 — 2018/0143(COD))

2

264

Torsdag den 15. november 2018

2020/C 363/36

P8_TA(2018)0462Jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (omarbejdning) (COM(2017)0548 — C8-0324/2017 — 2017/0237(COD))P8_TC1-COD(2017)0237Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen 15. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (omarbejdning)(EØS-relevant tekst)

296

2020/C 363/37

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om persistente organiske miljøgifte (omarbejdning) (COM(2018)0144 — C8-0124/2018 — 2018/0070(COD))

348

Torsdag den 29. november 2018

2020/C 363/38

P8_TA(2018)0466Anvendelse af Euro 5-trinnet ved typegodkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 168/2013 for så vidt angår anvendelsen af Euro 5-trinnet ved typegodkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler (COM(2018)0137 — C8-0120/2018 — 2018/0065(COD))P8_TC1-COD(2018)0065Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af forordning (EU) nr. 168/2013 for så vidt angår anvendelsen af Euro 5-trinnet ved typegodkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler

369

2020/C 363/39

P8_TA(2018)0467Handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (kodifikation) (COM(2018)0316 — C8-0210/2018 — 2018/0160(COD))P8_TC1-COD(2018)0160Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (kodifikation)

370

2020/C 363/40

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 for så vidt angår indgåelse af forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 eller tildelingen heraf til andre foranstaltninger under de nationale programmer (COM(2018)0719 — C8-0448/2018 — 2018/0371(COD))

371

2020/C 363/41

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2018 om udkast til Rådets afgørelse om Samoas tiltrædelse af den foreløbige partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Stillehavslandene på den anden side (12281/2018 — C8-0434/2018 — 2018/0291(NLE))

379

2020/C 363/42

Europa-Parlamentets afgørelse af 29. november 2018 om forslag om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Centralbanks tilsynsråd (N8-0120/2018 — C8-0466/2018 — 2018/0905(NLE))

380

2020/C 363/43

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Grækenland — EGF/2018/003 EL/Attica publishing (COM(2018)0667 — C8-0430/2018 — 2018/2240(BUD))

381

2020/C 363/44

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/399 for så vidt angår reglerne for midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser (COM(2017)0571 — C8-0326/2017 — 2017/0245(COD))

385

2020/C 363/45

P8_TA(2018)0473Fælles regler for driften af lufttrafiktjenester ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (COM(2016)0818 — C8-0531/2016 — 2016/0411(COD))P8_TC1-COD(2016)0411Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

410

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

28.10.2020

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2018-2019

Mødeperioden fra den 12. til 15. november 2018

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 346 af 11.10.2019.

VEDTAGNE TEKSTER

Mødeperioden fra den 28. til den 29. november 2018

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 397 af 22.11.2019.

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 13. november 2018

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/2

---

P8_TA(2018)0441

EU's udviklingsbistand på uddannelsesområdet

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om EU's udviklingsbistand på uddannelsesområdet (2018/2081(INI))

(2020/C 363/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 26 i verdenserklæringen om menneskerettigheder, ifølge hvilken »Enhver har ret til undervisning. Undervisningen skal være gratis, i det mindste på de elementære og grundlæggende trin«, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 26 i verdenserklæringen om menneskerettigheder, ifølge hvilken »Enhver har ret til undervisning. Undervisningen skal være gratis, i det mindste på de elementære og grundlæggende trin«,

| — | der henviser til dokumentet »Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling«, der blev vedtaget den 25. september 2015 af FN's Generalforsamling, hvori det anerkendes, at retfærdighed, integration og ligestilling mellem mænd og kvinder er uløseligt forbundet med retten til uddannelse for alle, |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet »Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling«, der blev vedtaget den 25. september 2015 af FN's Generalforsamling, hvori det anerkendes, at retfærdighed, integration og ligestilling mellem mænd og kvinder er uløseligt forbundet med retten til uddannelse for alle,

| — | der henviser til målene for bæredygtig udvikling, særligt mål 4, der går ud på at »sikre alle lige adgang til kvalitetsuddannelse og fremme alles muligheder for livslang læring«, samt til Incheonerklæringen og gennemførelsesrammen for mål 4 for bæredygtig udvikling, hvori det hedder, at ligestilling mellem mænd og kvinder er uløseligt forbundet med retten til uddannelse for alle, |
| --- | --- |

—

der henviser til målene for bæredygtig udvikling, særligt mål 4, der går ud på at »sikre alle lige adgang til kvalitetsuddannelse og fremme alles muligheder for livslang læring«, samt til Incheonerklæringen og gennemførelsesrammen for mål 4 for bæredygtig udvikling, hvori det hedder, at ligestilling mellem mænd og kvinder er uløseligt forbundet med retten til uddannelse for alle,

| — | der henviser til generel henstilling nr. 36 (2017) fra FN's Komité om Bekæmpelse af Diskrimination af Kvinder om pigers og kvinders ret til uddannelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til generel henstilling nr. 36 (2017) fra FN's Komité om Bekæmpelse af Diskrimination af Kvinder om pigers og kvinders ret til uddannelse,

| — | der henviser til Addis Abeba-handlingsplanen om udviklingsfinansiering, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 27. juli 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Addis Abeba-handlingsplanen om udviklingsfinansiering, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 27. juli 2015,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 35/L 2 af 22. juni 2017 om retten til uddannelse: opfølgning på Menneskerettighedsrådets resolution 8/4, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 35/L 2 af 22. juni 2017 om retten til uddannelse: opfølgning på Menneskerettighedsrådets resolution 8/4,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse fra 2002 »Almen og faglig uddannelse som led i fattigdomsbekæmpelse i udviklingslandene« (COM(2002)0116), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse fra 2002 »Almen og faglig uddannelse som led i fattigdomsbekæmpelse i udviklingslandene« (COM(2002)0116),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument fra 2010 om styrkelse og forbedring af uddannelse i udviklingslandene med titlen »Mere og bedre uddannelse i udviklingslandene« (SEC(2010)0121), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument fra 2010 om styrkelse og forbedring af uddannelse i udviklingslandene med titlen »Mere og bedre uddannelse i udviklingslandene« (SEC(2010)0121),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse fra 2018 med titlen »Undervisning i nødsituationer og langvarige kriser« (COM(2018)0304), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse fra 2018 med titlen »Undervisning i nødsituationer og langvarige kriser« (COM(2018)0304),

| — | der henviser til Charlevoixtilsagnet om kvalitetsuddannelse for piger, unge piger og kvinder i udviklingslandene, der blev vedtaget af G7 den 9. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Charlevoixtilsagnet om kvalitetsuddannelse for piger, unge piger og kvinder i udviklingslandene, der blev vedtaget af G7 den 9. juni 2018,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling og EU's adfærdskodeks om arbejdsdeling i udviklingspolitik (COM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling og EU's adfærdskodeks om arbejdsdeling i udviklingspolitik (COM(2007)0072),

| — | der henviser til sin beslutning af 31. maj 2018 om gennemførelse af det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2015)0182) om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position: ændring af pigers og kvinders liv via EU's eksterne forbindelser 2016-2020 (1) |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 31. maj 2018 om gennemførelse af det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2015)0182) om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position: ændring af pigers og kvinders liv via EU's eksterne forbindelser 2016-2020 (1)

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om forbedring af udviklingslandenes gældsbæredygtighed (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om forbedring af udviklingslandenes gældsbæredygtighed (2),

| — | der henviser til UNESCO's globale overvågningsrapport om uddannelse fra 2017 med titlen »Accountability in education: Meeting our commitments«, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's globale overvågningsrapport om uddannelse fra 2017 med titlen »Accountability in education: Meeting our commitments«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A8-0327/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A8-0327/2018),

| A. | der henviser til, at uddannelse er en grundlæggende menneskerettighed og er af central betydning for opfyldelsen af alle målene for bæredygtig udvikling, at uddannelse forebygger en videregivelse af fattigdom mellem generationer, og at den spiller en central rolle i at opnå ligestilling mellem kønnene og styrke kvinders indflydelse; der henviser til, at uddannelse som et område med rettigheder betyder, at man går ud over den aritmetiske lighed og søger at fremme reel ligestilling mellem kønnene i og gennem uddannelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at uddannelse er en grundlæggende menneskerettighed og er af central betydning for opfyldelsen af alle målene for bæredygtig udvikling, at uddannelse forebygger en videregivelse af fattigdom mellem generationer, og at den spiller en central rolle i at opnå ligestilling mellem kønnene og styrke kvinders indflydelse; der henviser til, at uddannelse som et område med rettigheder betyder, at man går ud over den aritmetiske lighed og søger at fremme reel ligestilling mellem kønnene i og gennem uddannelse;

| B. | der henviser til, at Kommissionens seneste meddelelse om uddannelse i udviklingslandene går tilbage til 2002 og først blev ajourført i 2010 ved et arbejdsdokument; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionens seneste meddelelse om uddannelse i udviklingslandene går tilbage til 2002 og først blev ajourført i 2010 ved et arbejdsdokument;

| C. | der henviser til, at uddannelsesbistand tegnede sig for 8,3 % af den samlede udviklingsbistand i 2009, at denne andel faldt til 6,2 % i 2015, og at denne andel for Unionen og dens medlemsstater er gået fra 11 til 7,6 % i samme periode; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at uddannelsesbistand tegnede sig for 8,3 % af den samlede udviklingsbistand i 2009, at denne andel faldt til 6,2 % i 2015, og at denne andel for Unionen og dens medlemsstater er gået fra 11 til 7,6 % i samme periode;

| D. | der henviser til, at Unionens og medlemsstaternes uddannelsesbistand til grunduddannelse faldt med 33,9 % mellem 2009 og 2015, hvilket er mere end for uddannelsesbistand generelt (15,2 %); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Unionens og medlemsstaternes uddannelsesbistand til grunduddannelse faldt med 33,9 % mellem 2009 og 2015, hvilket er mere end for uddannelsesbistand generelt (15,2 %);

| E. | der henviser til, at 264 millioner børn og unge i skolealderen (primær- eller sekundæruddannelse) i 2015 ikke var indskrevet i skolen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at 264 millioner børn og unge i skolealderen (primær- eller sekundæruddannelse) i 2015 ikke var indskrevet i skolen;

| F. | der henviser til, at der ved udgangen af 2017 var over 25,4 mio. flygtninge i verden, hvoraf 7,4 mio. var børn i grundskolen, og hvoraf 4 mio. ikke havde adgang til nogen som helst form for undervisning på primærtrinnet; der henviser til, at der i de lande, der er ramt af sårbare situationer og konflikter, er 37 % flere piger end drenge, der ikke går i grundskole, og at unge kvinder er næsten 90 % mere tilbøjelige til ikke at gå i skole på sekundærtrinnet end deres mandlige modparter i lande, som ikke er ramt af konflikter; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der ved udgangen af 2017 var over 25,4 mio. flygtninge i verden, hvoraf 7,4 mio. var børn i grundskolen, og hvoraf 4 mio. ikke havde adgang til nogen som helst form for undervisning på primærtrinnet; der henviser til, at der i de lande, der er ramt af sårbare situationer og konflikter, er 37 % flere piger end drenge, der ikke går i grundskole, og at unge kvinder er næsten 90 % mere tilbøjelige til ikke at gå i skole på sekundærtrinnet end deres mandlige modparter i lande, som ikke er ramt af konflikter;

| G. | der henviser til, at rapporten om FN's mål for bæredygtig udvikling fra 2017 viser, at kun omkring en fjerdedel af skolerne i Afrika syd for Sahara i 2011 havde adgang til elektricitet, og at under halvdelen havde adgang til rent drikkevand; der henviser til, at Afrika syd for Sahara har den laveste procentdel af kvalificerede lærere på såvel primær- som sekundærtrinnet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at rapporten om FN's mål for bæredygtig udvikling fra 2017 viser, at kun omkring en fjerdedel af skolerne i Afrika syd for Sahara i 2011 havde adgang til elektricitet, og at under halvdelen havde adgang til rent drikkevand; der henviser til, at Afrika syd for Sahara har den laveste procentdel af kvalificerede lærere på såvel primær- som sekundærtrinnet;

| H. | der henviser til, at støtten til uddannelse i udviklingslandene tidligere har været for fokuseret på antallet af indskrevne elever og ikke på kvaliteten af den udbudte uddannelse; der henviser til, at mål 4 for bæredygtig udvikling har til formål at sikre alle adgang til uddannelse af høj kvalitet inden 2030; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at støtten til uddannelse i udviklingslandene tidligere har været for fokuseret på antallet af indskrevne elever og ikke på kvaliteten af den udbudte uddannelse; der henviser til, at mål 4 for bæredygtig udvikling har til formål at sikre alle adgang til uddannelse af høj kvalitet inden 2030;

| I. | der henviser til de vanskeligheder, som visse virksomheder i udviklingslandene står over for med hensyn til at finde arbejdskraft med kvalifikationer, der opfylder deres behov; |
| --- | --- |

I.

der henviser til de vanskeligheder, som visse virksomheder i udviklingslandene står over for med hensyn til at finde arbejdskraft med kvalifikationer, der opfylder deres behov;

| J. | der henviser til, at den indsats, der er gjort siden 2016, og som hilses velkommen, ikke har været tilstrækkelig til at indhente det forsømte og derfor skal videreføres og forstærkes; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den indsats, der er gjort siden 2016, og som hilses velkommen, ikke har været tilstrækkelig til at indhente det forsømte og derfor skal videreføres og forstærkes;

| K. | der henviser til, at uddannelsesbistanden til lavindkomstlande og mellemindkomstlande i den nederste halvdel ifølge UNESCO bør ganges med seks for at opfylde mål nr. 4 for bæredygtig udvikling inden 2030; der henviser til, at uddannelsesbistanden ifølge den internationale kommission for finansiering af uddannelsesmuligheder i verden (International Commission on Financing Global Education Opportunity) bør komme op på 89 mia. USD i 2030, sammenlignet med 12 mia. i dag; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at uddannelsesbistanden til lavindkomstlande og mellemindkomstlande i den nederste halvdel ifølge UNESCO bør ganges med seks for at opfylde mål nr. 4 for bæredygtig udvikling inden 2030; der henviser til, at uddannelsesbistanden ifølge den internationale kommission for finansiering af uddannelsesmuligheder i verden (International Commission on Financing Global Education Opportunity) bør komme op på 89 mia. USD i 2030, sammenlignet med 12 mia. i dag;

Uddannelse i centrum for udvikling

| 1. | er overbevist om, at uddannelsesbistand skal være en prioritet, fordi uddannelse er en grundlæggende rettighed, men også fordi uddannelse er afgørende for opnåelse af de andre mål for bæredygtig udvikling: økonomisk udvikling og mindskelse af uligheder, ligestilling mellem kønnene, styrkelse af pigers og kvinders indflydelse, social inklusion af mennesker med handicap, sundhed, demokrati, retsstaten og konfliktforebyggelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager derfor, at uddannelsesbistand ikke er en prioritet for internationale donorer; opfordrer indtrængende til, at uddannelse placeres i centrum for Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters udviklingspolitikker; |
| --- | --- |

2.

| 3. | erkender, at opfyldelsen af mål 4 for bæredygtig udvikling kræver massive investeringer i uddannelsessystemer; hævder, at denne investering først og fremmest skal foretages af udviklingslandene, men at den internationale bistand fortsat vil være nødvendig for at udfylde finansieringshullet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at ajourføre sin meddelelse om almen og faglig uddannelse som led i fattigdomsbekæmpelsen i udviklingslandene, som går tilbage til 2002, og dens arbejdsdokument fra 2010; anfører, at den nye meddelelse bør lægge en plan for, hvordan mål nr. 4 for bæredygtig udvikling kan opfyldes inden 2030; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Unionen og dens medlemsstater til at afsætte 10 % af deres officielle udviklingsbistand til uddannelse senest i 2024 og 15 % i 2030; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at den nødvendige intensivering af udviklingslandenes bestræbelser på at fremme retfærdige skattesystemer og bekæmpe ulovlige finansielle strømme samt den nødvendige forøgelse af den offentlige udviklingsbistand ikke vil være tilstrækkeligt til at afhjælpe den manglende finansiering; opfordrer derfor til, at der etableres innovative finansieringsinstrumenter, der har løftestangseffekt og er tilpasset de eksisterende finansieringsmekanismer og -initiativer, med henblik på at styrke de nationale uddannelsessystemer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | følger med interesse den internationale kommission for finansiering af uddannelsesmuligheder i verdens forslag om at oprette en international finansieringsfacilitet for uddannelse, under forudsætning af at den reelt supplerer og ikke erstatter den nuværende indsats; mener, at dette initiativ bør gennemføres i synergi med de foranstaltninger, der gennemføres af Det Globale Partnerskab for Uddannelse; anfører, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod de støtteberettigede landes lånekapacitet forud for enhver finansiering; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at målet om at 20 % af Unionens officielle udviklingsbistand skal gå til social integration og menneskelig udvikling, der dækker grundlæggende sociale tjenester, herunder sundhed og uddannelse, er upræcist og ikke giver mulighed for passende overvågning af udgifterne; kræver, at der i den næste flerårige finansielle ramme medtages kvantificerede mål; |
| --- | --- |

8.

Opfyldelse af prioriteter

| 9. | minder om, at beherskelsen af grundlæggende færdigheder, derunder digitale færdigheder, er en forudsætning for udvikling af kompetencer og integration i arbejdslivet, at pigers uddannelse er en vigtig løftestang for opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling, for sundhed og trivsel samt for udviklingen af fredelige samfund, og at de mindst udviklede lande er de lande, der lider mest under manglende finansiering, samtidig med, at de er de lande, hvor investeringerne skaber de største menneskelige, økonomiske og sundhedsmæssige fordele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om, at det for at mindske fattigdom er af afgørende betydning at styrke udsatte grupper; insisterer på, at alle personer uanset køn, etnisk oprindelse, sprog, religion, politisk eller anden overbevisning samt mennesker med handicap, migranter og oprindelige folk skal have inkluderende og retfærdig adgang til almen uddannelse og erhvervsuddannelse gennem hele livet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener derfor, at Unionens uddannelsesbistand først og fremmest skal opfylde to prioriteter: have fokus på inklusiv grunduddannelse af høj kvalitet og yde øget støtte til de mindst udviklede lande; |
| --- | --- |

11.

| 12. | insisterer navnlig på mål 4.1 for bæredygtig udvikling, som sigter mod tolv års gratis kvalitetsundervisning på primær- og sekundærtrinnet for alle; gentager, at dette bør udgøre en central søjle i partnerskabet mellem Afrika og EU i overensstemmelse med de strategiske prioriteter, der blev fastlagt på EU-topmødet mellem Den Europæiske Union og Den Afrikanske Union i 2017; anfører, at ikke blot skolegangen skal være gratis, men også de skjulte omkostninger såsom undervisningsmaterialer, transport og fødevarer; mener, at landene bør overveje stipendieordninger for at sikre, at de mest udsatte børn kommer i skole; minder om, at det er vigtigt at sikre pluralisme og valgfrihed for forældrene; kræver ikke desto mindre, at EU og medlemsstaterne i overensstemmelse med mål for bæredygtig udvikling 4.1 og artikel 26 i FN's menneskerettighedserklæring ikke anvender den officielle udviklingsbistand til at støtte kommercielle uddannelsesinstitutioner, som ikke overholder Unionens principper og værdier; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Unionen og dens medlemsstater til at afsætte mindst halvdelen af deres uddannelsesbistand til grunduddannelse senest i 2030; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer også til, at mindst 40 % af Unionens og medlemsstaternes uddannelsesbistand rettes mod de mindst udviklede lande; |
| --- | --- |

14.

| 15. | anmoder om, at der lægges særlig vægt på ligestilling mellem piger og drenge i skolen, hvilket er vigtig for en bæredygtig udvikling og for princippet om ikke at lade nogen i stikken; opfordrer Unionen til at fremme inklusiv uddannelse af høj kvalitet for at fjerne hindringerne for pigers adgang til uddannelse og for deres deltagelse i og afslutning af deres uddannelse; minder om målet om, at 85 % af Unionens nye programmer bør have ligestilling mellem kønnene som deres primære eller væsentlige mål inden 2020; opfordrer endelig til, at der ydes støtte til udvikling af uddannelsessystemer, som imødekommer behovene hos handicappede studerende og andre minoriteter og sårbare grupper under hensyntagen til særlige lokale forhold; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over vedtagelsen af Kommissionens meddelelse om uddannelse i nødsituationer og langvarige kriser og målet om at afsætte 10 % af EU's humanitære støtte til uddannelse fra og med 2019; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om, at uddannelse af flygtningebørn og fordrevne børn fra starten af skal betragtes som en prioritet; understreger betydningen af at støtte lande i skrøbelige situationer og konfliktsituationer med henblik på at styrke deres systemers modstandsdygtighed og sikre adgang til uddannelse af høj kvalitet, herunder undervisning på sekundærtrinnet, til børn og unge flygtninge, internt fordrevne samt til deres værtssamfund; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger behovet for en mere integreret, systematisk og effektiv indsats, der samler alle interessenter, til at afhjælpe undervisningsbehov i nødsituationer i overensstemmelse med princippet om sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konstaterer, at visse mållande ikke kan eller ikke ønsker at opfylde befolkningens basale behov, herunder deres uddannelsesmæssige behov; opfordrer til, at den mest hensigtsmæssige civilsamfundspartner identificeres, og at NGO'ers og andre aktørers bedste praksis styrkes og udbredes på dette område; |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om vigtigheden af den sekundære, tekniske og erhvervsfaglige uddannelse for unges beskæftigelsesegnethed og for en bæredygtig udvikling; er af den opfattelse, at de to sidstnævnte bør føre til anstændig beskæftigelse, være rettet mod landets udviklingsmæssige behov og virksomhedernes behov, og at de bør koordineres med og så vidt muligt finansieres af virksomhederne; henleder opmærksomheden på projekter, der involverer den private sektor i uddannelsescentre, og opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan udviklingen af sådanne initiativer kan støttes; bemærker, at Unionens plan for eksterne investeringer kunne mobiliseres med henblik på at nå disse mål, og opfordrer til en strategisk inddragelse af civilsamfundsorganisationer i planlægningen og gennemførelsen på dette område; |
| --- | --- |

20.

| 21. | er bekymret over fænomenet »hjerneflugt«; bemærker, at nogle medlemsstater afsætter mere end halvdelen af deres uddannelsesstøtte til uddannelsesomkostningerne på deres område; angiver, at stigningen i uddannelsesstøtten bør få denne andel til at falde; opfordrer medlemsstaterne til at undersøge og anvende bedste praksis og erfaringer såsom akademiske og erhvervsmæssige udvekslinger; mener, at visa til flere indrejser ville give disse studerende mulighed for at ajourføre deres viden og ville fremme cirkulær mobilitet; anmoder samtidig om, at der indføres incitamenter eller foranstaltninger der tilskynder studerende til at arbejde i den økonomiske eller offentlige sektor i deres oprindelsesland efter deres tilbagevenden i en minimumsperiode, således at den viden, som de har tilegnet sig, fortrinsvist kommer partnerlandene til gode; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker, at kvaliteten af undervisningen er afgørende for læringen; bemærker med bekymring, at kvaliteten og tilgængeligheden af læreruddannelsen fortsat er et alvorligt problem, navnlig i Afrika syd for Sahara; fastholder, at der skal gøres en indsats for læreruddannelsens grund- og videreuddannelse, hvor der fokuseres på viden og pædagogiske kvalifikationer, samt i forbindelse med deres ansættelse, løn og arbejdsvilkår, bl.a. for at tilskynde dem til at forblive i lærerfaget og videregive deres viden til de kommende generationer; opfordrer til, at der gennemføres flere udvekslingsprogrammer mellem lærere fra udviklingslande og lærere fra EU-medlemsstater, f.eks. gennem Erasmus+; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at der er behov for massive investeringer i uddannelsesinfrastruktur, -materiel og -udstyr, navnlig i landdistrikter og tyndtbefolkede områder, for at sikre lige adgang til uddannelse for alle uden forskelsbehandling; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger betydningen af nye teknologier for at forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelse, navnlig for formidling af viden, uddannelse, pædagogik og udvikling af lærere samt forvaltning af uddannelsesinstitutioner; understreger behovet for at udnytte den digitale overgang til at sikre, at der udvikles og anvendes moderne viden- og undervisningsmetoder i udviklingslandene; henleder opmærksomheden på, at disse nye teknologier skal støtte uddannelsesmæssige bestræbelser, og ikke fungere som en erstatning ved at sænke de pædagogiske standarder; opfordrer til, at der sikres en bedre vurdering af de teknologiske investeringers indvirkning på læringsresultaterne; insisterer på at styrke de digitale færdigheder for at fremme kvinders og pigers indflydelse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer til en øget indsats med henblik på at tackle udfordringerne i forbindelse med digital udelukkelse gennem uddannelse og erhvervsuddannelse inden for vigtige digitale færdigheder og gennem initiativer rettet mod at lette brugen af IKT; opfordrer desuden til indførelse af digitale færdigheder i skolernes læseplaner på alle uddannelsesniveauer i udviklingslandene med henblik på at sikre, at eleverne erhverver de færdigheder, der er nødvendige for at forbedre adgangen til information; |
| --- | --- |

25.

| 26. | påpeger, at uddannelse bør bane vejen for, at næste generation bliver i stand til at leve fuldt produktive liv i en verden, som vil blive ændret af robotisering og automatisering; mener, at de tilgængelige uddannelser skal være mere erhvervsorienterede for at imødekomme forventningerne både hos dem, der søger arbejde, og hos virksomhederne, og at partnerskaber med den private sektor på erhvervsuddannelsesområdet derfor ikke bør udelukkes; understreger i denne forbindelse betydningen af fleksibilitet og færdigheder, men også af livsfærdigheder og sociale færdigheder i forbindelse med uddannelse; er overbevist om, at det ud over, at skolerne underviser i akademisk viden, også er nødvendigt, at børnene erhverver færdigheder i kritisk tænkning, så de bliver i stand til at stille de rigtige spørgsmål, samt kreative færdigheder, så de bliver i stand til at omsætte idéer til handling, og at livslang læring må virkeliggøres gennem livslang handlen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | insisterer på forbindelsen mellem uddannelse og sundhed; anfører, at skolemedicin og sundhedsundervisning ud over at fremme læring også er et middel til at nå ud til store dele af samfundet; opfordrer til, at der etableres en global og integreret tilgang til seksualundervisning for piger og drenge, der behandler sundhedsspørgsmål som f.eks. hiv, familieplanlægning og graviditet, hvilket også bidrager til at nå bredere mål, såsom forbedring af pigers adgang til uddannelse; påpeger betydningen af sundhedstjenesteydere for psykosocial støtte, navnlig i konfliktramte lande, for at forbedre de unges modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer staterne til at indføre mindst et år med gratis førskoleundervisning i overensstemmelse med mål 4.2 for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

28.

| 29. | gentager, at kun et gunstigt miljø giver mulighed for kvalitetsuddannelse, herunder inddragelse af forældrene, ernæringsmæssige aspekter, sikkerhed samt adgang til elektricitet, vand og passende sanitære installationer, for at gøre det muligt for drengene og pigerne reelt at få noget ud af skolen og øge gennemførelsesprocenten, navnlig i grundskolen; |
| --- | --- |

29.

Bedre bistandskvalitet

| 30. | er af den opfattelse, at vurderinger af uddannelsessystemerne, herunder oplysninger fra ikke-statslige institutioner, om undervisningens kvalitet og læringsresultaterne er en forudsætning for, at bistanden kan gøres mere effektiv; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at finansiere forskning, aggregering af data og pålidelige, tekniske, ikkediskriminerende og uafhængige evalueringsværktøjer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mener, at det er af afgørende betydning, at donorerne i højere grad koordinerer deres indsats inden for undervisning i de lokale uddannelsesgrupper for at undgå dobbeltarbejde eller endog situationer, hvor bistandsindsatsen kommer i konflikt; opfordrer medlemsstaterne til at gøre mere systematisk brug af fælles programmering og delegerede beføjelser; minder om, at udviklingsbistand ikke bør have til hensigt at opnå strategisk indflydelse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger regeringers forpligtelse til at sikre deres borgere retten til uddannelse; påpeger derfor behovet for at sikre, at de ansvarlige på alle niveauer har kapacitet til at levere tjenester til alle og til at etablere uddannelsesinstitutioner og -strategier og nationale planer for retfærdig, tilgængelig og ikkediskriminerende uddannelse, der er baseret på en omfattende høring af centrale interessenter, herunder civilsamfundet, med specifikke mål og overvågningsmekanismer, løbende vurderinger og inspektioner, klar og gennemsigtig afgrænsning af ansvar og tildeling af ressourcer, der er underlagt uafhængig overvågning; tilskynder til vedtagelsen af nationale lovrammer for etablering og drift af uddannelsestjenester; |
| --- | --- |

32.

| 33. | lægger vægt på bistandens forudsigelighed og partnerlandenes ejerskab; anfører i denne forbindelse, at budgetstøtte og bistand fra multilaterale organisationer er de bedste redskaber til at opfylde disse krav; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give forrang til sektorbudgetstøtte, når det er muligt, med strenge kriterier, herunder god forvaltning, og omfattende kontrol, navnlig for at undgå korruption; minder om, at de begunstigede tredjelande forpligter sig til at tilbagebetale betalinger i tilfælde af alvorlige uregelmæssigheder; anbefaler kraftigt, at civilsamfundet inddrages i overvågningen af finansieringsaftaler; understreger behovet for at indføre en overvågningsmekanisme til kontrol af, om udviklingsbistanden er blevet misbrugt, og for at iværksætte sanktioner i overensstemmelse hermed, herunder gennem omfordeling af finansielle ressourcer med henblik på at øge støtten til lande, der anvender bedste praksis på dette område; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme de lokale myndigheders og civilsamfundsorganisationers rolle i udarbejdelsen og gennemførelsen af uddannelsesstøtteprogrammer, herunder inden for rammerne af budgetstøtten; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bemærker, at kun en tredjedel af bistanden inden for uddannelse kanaliseres gennem multilaterale organer, mod to tredjedele på sundhedsområdet; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres støtte til Det Globale Partnerskab for Uddannelse og fonden »Education Cannot wait«; mener, at Det Globale Partnerskab bør sættes i stand til i sin næste strategiske plan efter 2020 at udvide programmeringsperioden fra 3 til 6 år for at give mulighed for en mere stabil og forudsigelig finansiering, som navnlig er nødvendig for at styrke de nationale uddannelsessystemer; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0239.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0104.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/8

---

P8_TA(2018)0446

Retsstatsprincippet i Rumænien

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om retssikkerhed i Rumænien (2018/2844(RSP))

(2020/C 363/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EU-traktaterne og særlig artikel 2, 3, 4, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktaterne og særlig artikel 2, 3, 4, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK),

| — | der henviser til Rumæniens forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rumæniens forfatning,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2014 om en ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2014 om en ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet (COM(2014)0158),

| — | der henviser til sin forhandling om demokrati og retfærdighed i Rumænien den 2. februar 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forhandling om demokrati og retfærdighed i Rumænien den 2. februar 2017,

| — | der henviser til sin forhandling om trusler mod retsstatsprincippet som følge af reformen af det rumænske retssystem den 7. februar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forhandling om trusler mod retsstatsprincippet som følge af reformen af det rumænske retssystem den 7. februar 2018,

| — | der henviser til sin forhandling den 3. oktober 2018 om retsstatsprincippet i Rumænien, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forhandling den 3. oktober 2018 om retsstatsprincippet i Rumænien,

| — | der henviser til drøftelserne den 1. oktober 2018 med Kommissionens første næstformand, Frans Timmermans, i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelserne den 1. oktober 2018 med Kommissionens første næstformand, Frans Timmermans, i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til høringen den 22. marts 2017 i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om demokrati og retfærdighed i Rumænien, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringen den 22. marts 2017 i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om demokrati og retfærdighed i Rumænien,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 24. januar 2018 fra Kommissionens formand Jean-Claude Juncker og første næstformand Frans Timmermans om den seneste udvikling i Rumænien, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 24. januar 2018 fra Kommissionens formand Jean-Claude Juncker og første næstformand Frans Timmermans om den seneste udvikling i Rumænien,

| — | der henviser til Venedigkommissionens fælles udtalelse af 16. marts 2018 om Rumæniens lovforslag nr. 140/2017 om ændring af regeringsbekendtgørelse nr. 26/2000 om foreninger og fonde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Venedigkommissionens fælles udtalelse af 16. marts 2018 om Rumæniens lovforslag nr. 140/2017 om ændring af regeringsbekendtgørelse nr. 26/2000 om foreninger og fonde,

| — | der henviser til Venedigkommissionens udtalelse af 20. oktober 2018 om ændringer til Rumæniens lov nr. 303/2004 om dommeres og anklageres statut, lov nr. 304/2004 om retslig organisation og lov nr. 317/2004 om det øverste retsråd, |
| --- | --- |

—

der henviser til Venedigkommissionens udtalelse af 20. oktober 2018 om ændringer til Rumæniens lov nr. 303/2004 om dommeres og anklageres statut, lov nr. 304/2004 om retslig organisation og lov nr. 317/2004 om det øverste retsråd,

| — | der henviser til Venedigkommissionens udtalelse af 20. oktober 2018 om ændringer af Rumæniens straffelov og strafferetsplejelov, som også berører lov nr. 78/2000 om forebyggelse og afsløring af samt sanktioner imod korruption og lov nr. 304/2004 om retlig organisation, |
| --- | --- |

—

der henviser til Venedigkommissionens udtalelse af 20. oktober 2018 om ændringer af Rumæniens straffelov og strafferetsplejelov, som også berører lov nr. 78/2000 om forebyggelse og afsløring af samt sanktioner imod korruption og lov nr. 304/2004 om retlig organisation,

| — | der henviser til ad hoc-rapporten om Rumænien af 11. april 2018 fra Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (GRECO), |
| --- | --- |

—

der henviser til ad hoc-rapporten om Rumænien af 11. april 2018 fra Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (GRECO),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 15. november 2017 som led i mekanismen for samarbejde og kontrol om fremskridt i Rumænien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 15. november 2017 som led i mekanismen for samarbejde og kontrol om fremskridt i Rumænien,

| — | der henviser til, at det rumænske parlament i december 2017 vedtog tre love om reform af retsvæsenet i december 2017, som ændrer lov nr. 303/2004 om dommeres og anklageres statut, lov nr. 304/2004 om retslig organisation og lov nr. 317/2004 om det øverste retsråd; der henviser til vedtagelsen af ændringer af straffeloven i juni 2018 og af strafferetsplejeloven i juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det rumænske parlament i december 2017 vedtog tre love om reform af retsvæsenet i december 2017, som ændrer lov nr. 303/2004 om dommeres og anklageres statut, lov nr. 304/2004 om retslig organisation og lov nr. 317/2004 om det øverste retsråd; der henviser til vedtagelsen af ændringer af straffeloven i juni 2018 og af strafferetsplejeloven i juli 2018,

| — | der henviser til resolution 2226/2018 og henstilling 2134/2018 fra Europarådets Parlamentariske Forsamling (PACE), |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 2226/2018 og henstilling 2134/2018 fra Europarådets Parlamentariske Forsamling (PACE),

| — | der henviser til den rumænske forfatningsdomstols afgørelse af 20. oktober 2018 om, at 64 af de 96 ændringer af strafferetsplejeloven er forfatningsstridige; der henviser til forfatningsdomstolens erklæring af 25. oktober 2018 om, at 30 af ændringerne af straffeloven er uforenelige med forfatningen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den rumænske forfatningsdomstols afgørelse af 20. oktober 2018 om, at 64 af de 96 ændringer af strafferetsplejeloven er forfatningsstridige; der henviser til forfatningsdomstolens erklæring af 25. oktober 2018 om, at 30 af ændringerne af straffeloven er uforenelige med forfatningen,

| — | der henviser til de gentagne masseprotester siden januar 2017 imod korruption og for retsstatsprincippet, herunder »Diaspora at Home«-masseprotesten den 10. august 2018 i Bukarest, som resulterede i, at hundredvis af mennesker havde behov for lægebehandling som følge af voldelig indgriben fra politiets side, |
| --- | --- |

—

der henviser til de gentagne masseprotester siden januar 2017 imod korruption og for retsstatsprincippet, herunder »Diaspora at Home«-masseprotesten den 10. august 2018 i Bukarest, som resulterede i, at hundredvis af mennesker havde behov for lægebehandling som følge af voldelig indgriben fra politiets side,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og til, at dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd (artikel 2 TEU); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og til, at dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd (artikel 2 TEU);

| B. | der henviser til artikel 6, stk. 3, i TEU, der fastslår, at de grundlæggende rettigheder, som er garanteret ved EMRK, og som følger af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner, udgør generelle principper i EU-retten; |
| --- | --- |

B.

der henviser til artikel 6, stk. 3, i TEU, der fastslår, at de grundlæggende rettigheder, som er garanteret ved EMRK, og som følger af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner, udgør generelle principper i EU-retten;

| C. | der henviser til, at EU baserer sit virke på en formodning om og gensidig tillid til, at medlemsstaterne overholder de demokratiske spilleregler, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, som er nedfældet i EMRK og chartret om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU baserer sit virke på en formodning om og gensidig tillid til, at medlemsstaterne overholder de demokratiske spilleregler, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, som er nedfældet i EMRK og chartret om grundlæggende rettigheder;

| D. | der henviser til, at retsvæsenets uafhængighed er nedfældet i artikel 47 i chartret om grundlæggende rettigheder og i artikel 6 i EMRK og ligeledes er et centralt krav i det demokratiske princip om magtens tredeling; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at retsvæsenets uafhængighed er nedfældet i artikel 47 i chartret om grundlæggende rettigheder og i artikel 6 i EMRK og ligeledes er et centralt krav i det demokratiske princip om magtens tredeling;

| E. | der henviser til, at Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (GRECO) i sin rapport om Rumænien fra april 2018 gav udtryk for alvorlig bekymring over visse aspekter af lovene om dommeres og anklageres status, om retsorganisationen og det øverste retsråd, som er vedtaget af det rumænske parlament, samt om udkast til ændringer af straffelovgivningen; der henviser til, at GRECO sætter spørgsmålstegn ved lovgivningsprocessen, frygter konsekvenserne for retsvæsenets uafhængighed og påpeger, at foreligger en implicit overtrædelse af standarderne for bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (GRECO) i sin rapport om Rumænien fra april 2018 gav udtryk for alvorlig bekymring over visse aspekter af lovene om dommeres og anklageres status, om retsorganisationen og det øverste retsråd, som er vedtaget af det rumænske parlament, samt om udkast til ændringer af straffelovgivningen; der henviser til, at GRECO sætter spørgsmålstegn ved lovgivningsprocessen, frygter konsekvenserne for retsvæsenets uafhængighed og påpeger, at foreligger en implicit overtrædelse af standarderne for bekæmpelse af korruption;

| F. | der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse nr. 924/2018 af 20. oktober 2018, som begrænsede sig til »visse særligt kontroversielle aspekter af udkastene«, konkluderede, at der, selvom der var foretaget en række positive forbedringer af udkastene som følge af kritik og en række afgørelser fra forfatningsdomstolen, var indført nogle vigtige aspekter ved de tre udkast, som kunne føre til, at der blev lagt pres på dommere og anklagere og i sidste ende undergrave retsvæsenets og dets medlemmers uafhængighed og — i kombination med ordninger for tidlig pensionering — dets effektivitet og dets kvalitet, hvilket ville få negative følger for bekæmpelsen af korruption, idet det ansås for sandsynligt, at disse aspekter ville undergrave offentlighedens tillid til retsvæsenet (1); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse nr. 924/2018 af 20. oktober 2018, som begrænsede sig til »visse særligt kontroversielle aspekter af udkastene«, konkluderede, at der, selvom der var foretaget en række positive forbedringer af udkastene som følge af kritik og en række afgørelser fra forfatningsdomstolen, var indført nogle vigtige aspekter ved de tre udkast, som kunne føre til, at der blev lagt pres på dommere og anklagere og i sidste ende undergrave retsvæsenets og dets medlemmers uafhængighed og — i kombination med ordninger for tidlig pensionering — dets effektivitet og dets kvalitet, hvilket ville få negative følger for bekæmpelsen af korruption, idet det ansås for sandsynligt, at disse aspekter ville undergrave offentlighedens tillid til retsvæsenet (1);

| G. | der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse nr. 930/2018 af 20. oktober 2018 konkluderede, at det var nødvendigt og passende, at det rumænske parlament gennemførte en reform af de strafferetlige regler med henblik på at gennemføre forfatningsdomstolens afgørelser og de relevante EU-direktiver, og at mange af ændringerne i alvorlig grad ville forringe effektiviteten af det rumænske strafferetssystem i kampen mod forskellige former for kriminalitet, herunder korruptionsrelaterede lovovertrædelser, voldelige forbrydelser og organiseret kriminalitet (2); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse nr. 930/2018 af 20. oktober 2018 konkluderede, at det var nødvendigt og passende, at det rumænske parlament gennemførte en reform af de strafferetlige regler med henblik på at gennemføre forfatningsdomstolens afgørelser og de relevante EU-direktiver, og at mange af ændringerne i alvorlig grad ville forringe effektiviteten af det rumænske strafferetssystem i kampen mod forskellige former for kriminalitet, herunder korruptionsrelaterede lovovertrædelser, voldelige forbrydelser og organiseret kriminalitet (2);

| H. | der henviser til, at Venedigkommissionen i sin fælles udtalelse nr. 914/2018 af 16. marts 2018 udtrykte tilfredshed med, at initiativtagerne til lovudkastet under møderne i Bukarest havde tilkendegivet, at de er rede til at ændre lovforslaget på flere områder, og opfordrede de rumænske myndigheder til at tage dens vigtigste henstillinger op til overvejelse, nemlig at de nye indberetnings- og offentliggørelseskrav, der er fastsat i lovforslaget, herunder sanktionerne med standsning af aktiviteter og opløsning i tilfælde af, at loven ikke overholdes, er klart unødvendige og uforholdsmæssige og bør ophæves, og at den detaljerede offentliggørelse af regnskaber hver sjette måned og angivelse af indtægtskilden uanset beløbet, kombineret med sanktionen med opløsning, vil lægge en dæmper på civilsamfundet og være i strid med foreningsfriheden og retten til respekt for privatlivet (3); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Venedigkommissionen i sin fælles udtalelse nr. 914/2018 af 16. marts 2018 udtrykte tilfredshed med, at initiativtagerne til lovudkastet under møderne i Bukarest havde tilkendegivet, at de er rede til at ændre lovforslaget på flere områder, og opfordrede de rumænske myndigheder til at tage dens vigtigste henstillinger op til overvejelse, nemlig at de nye indberetnings- og offentliggørelseskrav, der er fastsat i lovforslaget, herunder sanktionerne med standsning af aktiviteter og opløsning i tilfælde af, at loven ikke overholdes, er klart unødvendige og uforholdsmæssige og bør ophæves, og at den detaljerede offentliggørelse af regnskaber hver sjette måned og angivelse af indtægtskilden uanset beløbet, kombineret med sanktionen med opløsning, vil lægge en dæmper på civilsamfundet og være i strid med foreningsfriheden og retten til respekt for privatlivet (3);

| I. | der henviser til, at Europarådets Parlamentariske Forsamling har opfordret Rumænien til at forkaste de nyligt fremsatte lovforslag om indførelse af yderligere forpligtelser for NGO'er til finansiel rapportering, til at ændre dem i overensstemmelse med henstillingerne fra Venedigkommissionen og Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE/ODIHR) og til at gøre dem til genstand for en bred offentlig høring inden vedtagelsen (4); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Europarådets Parlamentariske Forsamling har opfordret Rumænien til at forkaste de nyligt fremsatte lovforslag om indførelse af yderligere forpligtelser for NGO'er til finansiel rapportering, til at ændre dem i overensstemmelse med henstillingerne fra Venedigkommissionen og Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE/ODIHR) og til at gøre dem til genstand for en bred offentlig høring inden vedtagelsen (4);

| J. | der henviser til, at Kommissionen den 19. juli 2018 indbragte Rumænien for Den Europæiske Unions Domstol for ikke at have indarbejdet det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge i national ret; der henviser til, at det rumænske parlament den 24. oktober 2018 vedtog lovforslaget om bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen den 19. juli 2018 indbragte Rumænien for Den Europæiske Unions Domstol for ikke at have indarbejdet det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge i national ret; der henviser til, at det rumænske parlament den 24. oktober 2018 vedtog lovforslaget om bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme;

| K. | der henviser til, at der foregår en debat om den rumænske efterretningstjenestes (SRI) rolle og dens påståede indblanding i det rumænske retsvæsens aktiviteter, hvilket rejser spørgsmål om denne indblandings mulige omfang og hvilke metoder, den foregår efter; der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 20. oktober 2018 konkluderer, at en grundig gennemgang af retsreglerne om kontrol med efterretningstjenesterne synes nødvendig; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der foregår en debat om den rumænske efterretningstjenestes (SRI) rolle og dens påståede indblanding i det rumænske retsvæsens aktiviteter, hvilket rejser spørgsmål om denne indblandings mulige omfang og hvilke metoder, den foregår efter; der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 20. oktober 2018 konkluderer, at en grundig gennemgang af retsreglerne om kontrol med efterretningstjenesterne synes nødvendig;

| L. | der henviser til, at der i maj 2016 blev indledt et andragende om revision af den rumænske forfatning med henblik på at begrænse definitionen af familie til et ægteskab mellem en mand og en kvinde; der henviser til, at adskillige menneskerettighedsgrupper har udtrykt bekymring for, at forslaget kunne føre til en overtrædelse af de internationale menneskerettighedsstandarder og øge den homofobiske forskelsbehandling i Rumænien; der henviser til, at revisionen blev godkendt i parlamentet med et flertal på to tredjedele; der henviser til, at folkeafstemningen om spørgsmålet ikke nåede op på den krævede valgdeltagelse på 30 %; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der i maj 2016 blev indledt et andragende om revision af den rumænske forfatning med henblik på at begrænse definitionen af familie til et ægteskab mellem en mand og en kvinde; der henviser til, at adskillige menneskerettighedsgrupper har udtrykt bekymring for, at forslaget kunne føre til en overtrædelse af de internationale menneskerettighedsstandarder og øge den homofobiske forskelsbehandling i Rumænien; der henviser til, at revisionen blev godkendt i parlamentet med et flertal på to tredjedele; der henviser til, at folkeafstemningen om spørgsmålet ikke nåede op på den krævede valgdeltagelse på 30 %;

| M. | der henviser til, at Rumænien er nr. 25 ud af de 28 EU-medlemsstater for så vidt angår lovgivning, hadefuld tale og forskelsbehandling af LGBTI-personer i henhold til den årlige undersøgelse af menneskerettighedssituationen for LGBTI-personer i Europa 2018, som blev offentliggjort af den europæiske afdeling af den internationale sammenslutning af lesbiske og bøsser (ILGA-Europe); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Rumænien er nr. 25 ud af de 28 EU-medlemsstater for så vidt angår lovgivning, hadefuld tale og forskelsbehandling af LGBTI-personer i henhold til den årlige undersøgelse af menneskerettighedssituationen for LGBTI-personer i Europa 2018, som blev offentliggjort af den europæiske afdeling af den internationale sammenslutning af lesbiske og bøsser (ILGA-Europe);

| N. | der henviser til, at Den Europæiske Union er forpligtet til at respektere mediernes frihed og pluralisme samt informations- og ytringsfriheden; der henviser til, at whistleblowing er en væsentlig del af undersøgende journalistik og pressefrihed, og at whistleblowere i henhold til Kommissionens meddelelse af 23. april 2018 om styrkelse af beskyttelsen af whistleblowere på EU-plan (COM(2018)0214) i de fleste medlemsstater kun er beskyttet i meget begrænsede situationer; der henviser til, at mediernes funktion som offentlig overvågningsinstans er en afgørende forudsætning for at opretholde disse rettigheder og beskytte alle andre grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Den Europæiske Union er forpligtet til at respektere mediernes frihed og pluralisme samt informations- og ytringsfriheden; der henviser til, at whistleblowing er en væsentlig del af undersøgende journalistik og pressefrihed, og at whistleblowere i henhold til Kommissionens meddelelse af 23. april 2018 om styrkelse af beskyttelsen af whistleblowere på EU-plan (COM(2018)0214) i de fleste medlemsstater kun er beskyttet i meget begrænsede situationer; der henviser til, at mediernes funktion som offentlig overvågningsinstans er en afgørende forudsætning for at opretholde disse rettigheder og beskytte alle andre grundlæggende rettigheder;

| O. | der henviser til, at Journalister uden Grænser har henledt opmærksomheden på forsøgene på at omdanne de rumænske medier til politiske propagandaredskaber og har givet udtryk for bekymring over den politiske censur i medierne (5); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Journalister uden Grænser har henledt opmærksomheden på forsøgene på at omdanne de rumænske medier til politiske propagandaredskaber og har givet udtryk for bekymring over den politiske censur i medierne (5);

| P. | der henviser til, at det i artikel 12 i chartret om grundlæggende rettigheder er fastsat, at enhver har ret til frit at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed på alle niveauer, navnlig i forbindelse med politiske, faglige og civilretlige spørgsmål; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det i artikel 12 i chartret om grundlæggende rettigheder er fastsat, at enhver har ret til frit at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed på alle niveauer, navnlig i forbindelse med politiske, faglige og civilretlige spørgsmål;

| Q. | der henviser til, at rapporterne om voldelige indgreb fra det rumænske politis side under demonstrationerne den 10. august 2018 har givet anledning til alvorlig bekymring med hensyn til magtanvendelse og krænkelser af demonstranternes grundlæggende rettigheder, hvilket har ført til igangværende undersøgelser af de rumænske retshåndhævende myndigheder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at rapporterne om voldelige indgreb fra det rumænske politis side under demonstrationerne den 10. august 2018 har givet anledning til alvorlig bekymring med hensyn til magtanvendelse og krænkelser af demonstranternes grundlæggende rettigheder, hvilket har ført til igangværende undersøgelser af de rumænske retshåndhævende myndigheder;

| R. | der henviser til, at korruption fortsat er en udfordring i EU; der henviser til, at arten og omfanget af korruption kan variere fra den ene medlemsstat til den anden, men at den skader EU som helhed og dets økonomi og samfund, hæmmer den økonomiske udvikling, undergraver demokratiet og skader retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at korruption fortsat er en udfordring i EU; der henviser til, at arten og omfanget af korruption kan variere fra den ene medlemsstat til den anden, men at den skader EU som helhed og dets økonomi og samfund, hæmmer den økonomiske udvikling, undergraver demokratiet og skader retsstatsprincippet;

| S. | der henviser til, at chefanklageren ved det nationale antikorruptionsdirektorat (DNA) blev fjernet fra embedet den 9. juli 2018 i strid med dommerrådets udtalelse efter en afgørelse fra forfatningsdomstolen om begrænsning af præsidentens beføjelser; der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 20. oktober 2018 anførte, at det ville være vigtigt at styrke anklagernes uafhængighed og bevare og øge den rolle, som institutioner såsom præsidenten og CSM (det øverste retsråd) spiller, og som er i stand til at danne modvægt mod (justits-)ministerens indflydelse; der henviser til, at justitsministeren den 24. oktober 2018 krævede afskedigelse af den offentlige anklager, idet han beskyldte ham for at overskride sine beføjelser; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at chefanklageren ved det nationale antikorruptionsdirektorat (DNA) blev fjernet fra embedet den 9. juli 2018 i strid med dommerrådets udtalelse efter en afgørelse fra forfatningsdomstolen om begrænsning af præsidentens beføjelser; der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 20. oktober 2018 anførte, at det ville være vigtigt at styrke anklagernes uafhængighed og bevare og øge den rolle, som institutioner såsom præsidenten og CSM (det øverste retsråd) spiller, og som er i stand til at danne modvægt mod (justits-)ministerens indflydelse; der henviser til, at justitsministeren den 24. oktober 2018 krævede afskedigelse af den offentlige anklager, idet han beskyldte ham for at overskride sine beføjelser;

| 1. | understreger, at det er af grundlæggende betydning at garantere, at de fælleseuropæiske værdier, der er opregnet i artikel 2 i TEU, bliver opretholdt fuldt ud, og at de grundlæggende rettigheder som fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder garanteres; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er dybt bekymret over den nyudformede lovgivning vedrørende den rumænske lovgivning om retsvæsen og strafferet, navnlig hvad angår dens potentiale til strukturelt at undergrave retsvæsenets uafhængighed og kapaciteten til effektivt at bekæmpe korruption i Rumænien, samt til at svække retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fordømmer politiets voldelige og uforholdsmæssige indgriben under protesterne i Bukarest i august 2018; opfordrer de rumænske myndigheder til at sikre en gennemsigtig, upartisk og effektiv undersøgelse af uropolitiets handlinger; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer de rumænske myndigheder til at indføre sikkerhedsforanstaltninger for at sikre et gennemsigtigt og retligt grundlag for ethvert institutionelt samarbejde og undgå enhver form for indblanding, der omgår systemet med gensidig kontrol; opfordrer til, at den parlamentariske kontrol med efterretningstjenesterne styrkes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer indtrængende de rumænske myndigheder til at imødegå enhver foranstaltning, der kan afkriminalisere bestikkelse i kontoret, og til at anvende den nationale strategi til bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

5.

| 6. | henstiller kraftigt, at lovgivningen om NGO'ers finansiering, organisation og funktion tages op til fornyet overvejelse med hensyn til dens potentielt truende indvirkning på civilsamfundet og dens uforenelighed med princippet om foreningsfrihed og retten til privatlivets fred; mener, at den fuldt ud bør bringes i overensstemmelse med EU's rammer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende det rumænske parlament og den rumænske regering til fuldt ud at gennemføre alle henstillinger fra Kommissionen, GRECO og Venedigkommissionen, og til at afholde sig fra at gennemføre reformer, som vil bringe respekten for retsstatsprincippet og navnlig domstolenes uafhængighed i fare; opfordrer indtrængende til, at der fortsat samarbejdes med civilsamfundet, og understreger behovet for at tage fat på ovennævnte spørgsmål på grundlag af en gennemsigtig og inklusiv proces; opfordrer til, at der proaktivt indhentes en vurdering fra Venedigkommissionen af planlagte lovgivningsmæssige foranstaltninger, inden de godkendes endeligt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer de rumænske myndigheder til at samarbejde med Kommissionen i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde som fastsat i traktaten; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager atter, at Kommissionen har besluttet ikke at offentliggøre EU's antikorruptionsrapport for 2017, og opfordrer den indtrængende til omgående at genoptage sin årlige overvågning om korruptionsbekæmpelse i alle medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at udvikle et system med strenge indikatorer og let anvendelige, ensartede kriterier til måling af korruptionsniveauet i medlemsstaterne og til at evaluere deres politikker til bekæmpelse af korruption, på linje med Parlamentets beslutning af 8. marts 2016 om årsrapporten for 2014 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser (6); |
| --- | --- |

9.

| 10. | slår kraftigt til lyd for en regelmæssig, systematisk og objektiv overvågning og dialog, der involverer alle medlemsstater, med henblik på at sikre overholdelsen af EU's grundlæggende værdier som demokrati, grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet, hvor Rådet, Kommissionen og Parlamentet er involveret, således som det fremhæves i Parlamentets beslutning af 25. oktober 2016 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (DRF-pagten) (7); gentager, at denne mekanisme bør bestå af en årlig rapport med landespecifikke henstillinger (8); |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til som traktaternes vogter at overvåge opfølgningen på de rumænske myndigheders henstillinger og samtidig fortsat tilbyde Rumænien fuld støtte til at finde passende løsninger; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Rumæniens præsident. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Venedigkommissionens udtalelse nr. 924/2018 af 20. oktober 2018 (CDL-AD(2018)017).

(2)  Venedigkommissionens udtalelse nr. 930/2018 af 20. oktober 2018 (CDL-AD(2018)021).

(3)  Venedigkommissionens fælles udtalelse nr. 914/2018 af 16. marts 2018 (CDL-AD(2018)004).

(4)  Resolution 2226/2018 og henstilling 2134/2018 fra Europarådets Parlamentariske Forsamling.

(5)  https://rsf.org/en/romania

(6)  EUT C 50 af 9.2.2018, s. 2.

(7)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 162.

(8)  Se også: Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2016 om situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2015 (EUT C 238 af 6.7.2018, s. 2).

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/13

---

P8_TA(2018)0447

Minimumsstandarder for mindretal i EU

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om minimumsstandarder for mindretal i EU (2018/2036(INI))

(2020/C 363/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 10, 21 og 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10, 21 og 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (direktivet om racelighed) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (direktivet om racelighed) (1),

| — | der henviser til Københavnskriterierne og til gældende EU-ret, som et kandidatland skal overholde, hvis det ønsker at tiltræde Unionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Københavnskriterierne og til gældende EU-ret, som et kandidatland skal overholde, hvis det ønsker at tiltræde Unionen,

| — | der henviser til FN's erklæring vedrørende rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige minoriteter, og FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring vedrørende rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige minoriteter, og FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling i 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling i 1948,

| — | der henviser til FN's resolution A/RES/60/7 om bevarelse af erindringen om holocaust, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 1. november 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's resolution A/RES/60/7 om bevarelse af erindringen om holocaust, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 1. november 2005,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og de dertil knyttede protokoller, særlig protokol nr. 12 om ikkediskrimination, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og de dertil knyttede protokoller, særlig protokol nr. 12 om ikkediskrimination,

| — | der henviser til 2018-rapporten om grundlæggende rettigheder fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) og agenturets »Second European Union Minorities and Discrimination Survey« (anden EU-rundspørge om mindretal og diskrimination) (EU-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

der henviser til 2018-rapporten om grundlæggende rettigheder fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) og agenturets »Second European Union Minorities and Discrimination Survey« (anden EU-rundspørge om mindretal og diskrimination) (EU-MIDIS II),

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap og den tilhørende valgfri protokol (A/RES/61/106), som blev vedtaget den 13. december 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap og den tilhørende valgfri protokol (A/RES/61/106), som blev vedtaget den 13. december 2006,

| — | der henviser til Europarådets rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal og den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal og den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog,

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings beslutning 1985 (2014) om nationale mindretals situation og rettigheder i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings beslutning 1985 (2014) om nationale mindretals situation og rettigheder i Europa,

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings beslutning 2153 (2017) om fremme af inklusion af romaer og omrejsende, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings beslutning 2153 (2017) om fremme af inklusion af romaer og omrejsende,

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings beslutning 2196 (2018) om beskyttelse og fremme af regionale sprog eller mindretalssprog i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings beslutning 2196 (2018) om beskyttelse og fremme af regionale sprog eller mindretalssprog i Europa,

| — | der henviser til resolution 424 (2017) fra Europarådets Kongres for Lokale og Regionale Myndigheder om regionale sprog og minoritetssprog i Europa i dag, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 424 (2017) fra Europarådets Kongres for Lokale og Regionale Myndigheder om regionale sprog og minoritetssprog i Europa i dag,

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings indstilling 1201 (1993) om en tillægsprotokol til den europæiske menneskerettighedskonvention om mindretals rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings indstilling 1201 (1993) om en tillægsprotokol til den europæiske menneskerettighedskonvention om mindretals rettigheder,

| — | der henviser til Europarådets Ministerkomités erklæring om voksende romafjendtlighed og øget racistisk vold mod romaer i Europa, som blev vedtaget den 1. februar 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Ministerkomités erklæring om voksende romafjendtlighed og øget racistisk vold mod romaer i Europa, som blev vedtaget den 1. februar 2012,

| — | der henviser til retningslinje nr. 5 for forbindelserne mellem Europarådet og Den Europæiske Union, som blev vedtaget på Europarådets tredje topmøde mellem stats- og regeringschefer i Warszawa den 16.-17. maj 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinje nr. 5 for forbindelserne mellem Europarådet og Den Europæiske Union, som blev vedtaget på Europarådets tredje topmøde mellem stats- og regeringschefer i Warszawa den 16.-17. maj 2005,

| — | der henviser til OSCE's Københavnsdokument fra 1990 og til de adskillige tematiske henstillinger og retningslinjer om mindretalsrettigheder, som er blevet udstedt af OSCE's højkommissær for nationale mindretal og OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til OSCE's Københavnsdokument fra 1990 og til de adskillige tematiske henstillinger og retningslinjer om mindretalsrettigheder, som er blevet udstedt af OSCE's højkommissær for nationale mindretal og OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder,

| — | der henviser til sin beslutning af 7. februar 2018 om beskyttelse og ikkediskrimination af EU-borgere tilhørende mindretal i EU-medlemsstaterne (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. februar 2018 om beskyttelse og ikkediskrimination af EU-borgere tilhørende mindretal i EU-medlemsstaterne (2),

| — | - der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2017 om aspekter vedrørende grundlæggende rettigheder for integrationen af romaer i EU: bekæmpelse af romafjendtlighed (3), |
| --- | --- |

—

- der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2017 om aspekter vedrørende grundlæggende rettigheder for integrationen af romaer i EU: bekæmpelse af romafjendtlighed (3),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2016 om situationen for grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2016 om situationen for grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. april 2015 i anledning af den internationale romadag — romahad i Europa og EU's anerkendelse af mindedagen for folkedrabet på romaerne under Anden Verdenskrig (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. april 2015 i anledning af den internationale romadag — romahad i Europa og EU's anerkendelse af mindedagen for folkedrabet på romaerne under Anden Verdenskrig (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. september 2013 om udryddelsestruede europæiske sprog og den sproglige mangfoldighed i Den Europæiske Union (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. september 2013 om udryddelsestruede europæiske sprog og den sproglige mangfoldighed i Den Europæiske Union (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juni 2005 om beskyttelse af mindretal og ikke-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juni 2005 om beskyttelse af mindretal og ikke-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2017 om 2017-rapporten om unionsborgerskab: Styrkelse af borgernes rettigheder i en Union med demokratiske forandringer (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2017 om 2017-rapporten om unionsborgerskab: Styrkelse af borgernes rettigheder i en Union med demokratiske forandringer (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (10),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme og retspraksis, særlig i sag T-646/13 (Minority SafePack — one million signatures for diversity in Europe mod Kommissionen), og til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme og retspraksis, særlig i sag T-646/13 (Minority SafePack — one million signatures for diversity in Europe mod Kommissionen), og til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis,

| — | der henviser til FRA's rapporter og undersøgelser, som f.eks. rapporten med titlen »Respect for and protection of persons belonging to minorities 2008-2010« (respekt for og beskyttelse af personer, der tilhører mindretal 2008-2010) samt andre relevante rapporter om emnet fra nationale, europæiske og internationale organisationer og NGO'er, |
| --- | --- |

—

der henviser til FRA's rapporter og undersøgelser, som f.eks. rapporten med titlen »Respect for and protection of persons belonging to minorities 2008-2010« (respekt for og beskyttelse af personer, der tilhører mindretal 2008-2010) samt andre relevante rapporter om emnet fra nationale, europæiske og internationale organisationer og NGO'er,

| — | der henviser til aktiviteter og konklusioner, som Europa-Parlamentets tværpolitiske gruppe om traditionelle mindretal, nationale fællesskaber og sprog tegner sig for, |
| --- | --- |

—

der henviser til aktiviteter og konklusioner, som Europa-Parlamentets tværpolitiske gruppe om traditionelle mindretal, nationale fællesskaber og sprog tegner sig for,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0353/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0353/2018),

| A. | der henviser til, at rettighederne for personer, der tilhører mindretal, er en integreret del af menneskerettighederne, som er universelle, udelelige og uafhængige; der henviser til, at beskyttelse og fremme af mindretalsrettigheder er af afgørende betydning for fred, sikkerhed og stabilitet og for fremme af tolerance, gensidig respekt samt forståelse og samarbejde mellem alle personer, der bor i et bestemt område; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at rettighederne for personer, der tilhører mindretal, er en integreret del af menneskerettighederne, som er universelle, udelelige og uafhængige; der henviser til, at beskyttelse og fremme af mindretalsrettigheder er af afgørende betydning for fred, sikkerhed og stabilitet og for fremme af tolerance, gensidig respekt samt forståelse og samarbejde mellem alle personer, der bor i et bestemt område;

| B. | der henviser til, at EU er en mosaik af kulturer, sprog, religioner, traditioner og historie, som danner et fællesskab bestående af en mangfoldighed af borgere, der er forenet gennem deres fælles kerneværdier; der henviser til, at denne europæiske rigdom ikke er givet, og at den bør beskyttes og næres; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU er en mosaik af kulturer, sprog, religioner, traditioner og historie, som danner et fællesskab bestående af en mangfoldighed af borgere, der er forenet gennem deres fælles kerneværdier; der henviser til, at denne europæiske rigdom ikke er givet, og at den bør beskyttes og næres;

| C. | der henviser til, at omkring 8 % af unionsborgerne tilhører et nationalt mindretal, og at ca. 10 % taler et regionalt sprog eller et minoritetssprog; der henviser til, at vedvarende chikane, diskrimination — herunder forskelligartet og tværgående diskrimination — og vold begrænser mulighederne for, at personer fuldt ud kan nyde godt af deres grundlæggende rettigheder og friheder og underminerer deres lige deltagelse i samfundet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at omkring 8 % af unionsborgerne tilhører et nationalt mindretal, og at ca. 10 % taler et regionalt sprog eller et minoritetssprog; der henviser til, at vedvarende chikane, diskrimination — herunder forskelligartet og tværgående diskrimination — og vold begrænser mulighederne for, at personer fuldt ud kan nyde godt af deres grundlæggende rettigheder og friheder og underminerer deres lige deltagelse i samfundet;

| D. | der henviser til, at beskyttelse af rettighederne for personer, der tilhører mindretal, kan være med til at skabe en bæredygtig fremtid for Europa og bidrage til at sikre overholdelsen af principperne om værdighed, lighed og ikkediskrimination; der henviser til, at fordelene ikke kun berører mindretallene, eftersom beskyttelse og fremme heraf skaber stabilitet, økonomisk udvikling og velstand for alle; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at beskyttelse af rettighederne for personer, der tilhører mindretal, kan være med til at skabe en bæredygtig fremtid for Europa og bidrage til at sikre overholdelsen af principperne om værdighed, lighed og ikkediskrimination; der henviser til, at fordelene ikke kun berører mindretallene, eftersom beskyttelse og fremme heraf skaber stabilitet, økonomisk udvikling og velstand for alle;

| E. | der henviser til, at Lissabontraktaten indførte begrebet »personer, der tilhører mindretal« i EU's primære ret, og at det er første gang i EU-rettens historie, at dette er nævnt udtrykkeligt; der henviser til, at det i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) er fastslået, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og at dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd; der henviser til, at disse værdier er fælles for alle medlemsstaterne og skal respekteres og fremmes aktivt og konsekvent af både EU og de enkelte medlemsstater i alle deres politikker, såvel på internt som på eksternt plan; der henviser til, at disse rettigheder fortjener den samme behandling som de andre rettigheder, der er nedfældet i traktaterne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Lissabontraktaten indførte begrebet »personer, der tilhører mindretal« i EU's primære ret, og at det er første gang i EU-rettens historie, at dette er nævnt udtrykkeligt; der henviser til, at det i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) er fastslået, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og at dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd; der henviser til, at disse værdier er fælles for alle medlemsstaterne og skal respekteres og fremmes aktivt og konsekvent af både EU og de enkelte medlemsstater i alle deres politikker, såvel på internt som på eksternt plan; der henviser til, at disse rettigheder fortjener den samme behandling som de andre rettigheder, der er nedfældet i traktaterne;

| F. | der henviser til, at EU-traktaterne, som i denne henseende følger folkerettens tilgang, ikke definerer begrebet »mindretal«; der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 17 i TEU skal sikre gennemførelsen af traktaterne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU-traktaterne, som i denne henseende følger folkerettens tilgang, ikke definerer begrebet »mindretal«; der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 17 i TEU skal sikre gennemførelsen af traktaterne;

| G. | der henviser til, at det i artikel 19 i TEUF er fastslået, at Rådet, der træffer afgørelse efter en særlig lovgivningsprocedure, med enstemmighed og med Europa-Parlamentets godkendelse, kan træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det i artikel 19 i TEUF er fastslået, at Rådet, der træffer afgørelse efter en særlig lovgivningsprocedure, med enstemmighed og med Europa-Parlamentets godkendelse, kan træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling;

| H. | der henviser til, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder har gjort begrebet »nationale mindretal« til et EU-retligt begreb; der henviser til, at det i chartrets artikel 21 udtrykkeligt er fastslået, at forskelsbehandling er forbudt; der henviser til, at der bør lægges særlig vægt på beskyttelse af de grundlæggende rettigheder i forhold til de personer, der befinder sig i de mest sårbare situationer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder har gjort begrebet »nationale mindretal« til et EU-retligt begreb; der henviser til, at det i chartrets artikel 21 udtrykkeligt er fastslået, at forskelsbehandling er forbudt; der henviser til, at der bør lægges særlig vægt på beskyttelse af de grundlæggende rettigheder i forhold til de personer, der befinder sig i de mest sårbare situationer;

| I. | der henviser til, at det i artikel 9 i TEU, som indeholder en definition af unionsborgerskabet, udtrykkeligt er fastslået, at Unionen skal respektere princippet om lighed mellem dens borgere, der nyder lige stor opmærksomhed fra EU-institutionernes, -organernes, -kontorernes og -agenturernes side; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det i artikel 9 i TEU, som indeholder en definition af unionsborgerskabet, udtrykkeligt er fastslået, at Unionen skal respektere princippet om lighed mellem dens borgere, der nyder lige stor opmærksomhed fra EU-institutionernes, -organernes, -kontorernes og -agenturernes side;

| J. | der henviser til, at FCNM og sprogpagten er vigtige bedrifter for det internationale system til beskyttelse af mindretal og vigtige internationale normsættende værktøjer for deltagerstaterne; der henviser til, at de pågældende aftalers virkning svækkes af en langsom ratificeringsproces, parternes forbehold og manglen på kontrolbeføjelser, der gør dem afhængige af deltagerstaternes velvilje; der henviser til, at systematisk manglende gennemførelse af domme, afgørelser og henstillinger også fører til en normalisering af manglende overholdelse af disse to internationale instrumenter; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at FCNM og sprogpagten er vigtige bedrifter for det internationale system til beskyttelse af mindretal og vigtige internationale normsættende værktøjer for deltagerstaterne; der henviser til, at de pågældende aftalers virkning svækkes af en langsom ratificeringsproces, parternes forbehold og manglen på kontrolbeføjelser, der gør dem afhængige af deltagerstaternes velvilje; der henviser til, at systematisk manglende gennemførelse af domme, afgørelser og henstillinger også fører til en normalisering af manglende overholdelse af disse to internationale instrumenter;

| K. | der henviser til, at der skal udvikles fælles europæiske minimumsstandarder for beskyttelse af rettighederne for personer, der tilhører mindretal, under hensyntagen til den bedste praksis, der allerede anvendes i medlemsstaterne, f.eks. i Italien (Alto Adige/Sydtyrol) eller Tyskland (Schleswig-Holstein); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der skal udvikles fælles europæiske minimumsstandarder for beskyttelse af rettighederne for personer, der tilhører mindretal, under hensyntagen til den bedste praksis, der allerede anvendes i medlemsstaterne, f.eks. i Italien (Alto Adige/Sydtyrol) eller Tyskland (Schleswig-Holstein);

| L. | der henviser til, at de rettigheder, der tilkommer personer, som tilhører mindretal, er garanteret af både multilaterale og bilaterale internationale aftaler og er anerkendt i mange medlemsstaters forfatninger, og at respekt for disse rettigheder er en væsentlig forudsætning for overholdelsen af retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de rettigheder, der tilkommer personer, som tilhører mindretal, er garanteret af både multilaterale og bilaterale internationale aftaler og er anerkendt i mange medlemsstaters forfatninger, og at respekt for disse rettigheder er en væsentlig forudsætning for overholdelsen af retsstatsprincippet;

| M. | der henviser til, at direktivet om racelighed udgør en vigtig retlig foranstaltning til bekæmpelse af etnisk og racemæssig diskrimination; der henviser til, at adskillige medlemsstater endnu ikke har gennemført dette direktiv fuldt ud; der henviser til, at princippet om ligebehandling i henhold til artikel 5 i det pågældende direktiv ikke må være til hinder for, at de enkelte medlemsstater opretholder eller vedtager specifikke foranstaltninger, der har til formål at forebygge eller opveje ulemper knyttet til race eller etnisk oprindelse, med henblik på at sikre fuld ligestilling; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at direktivet om racelighed udgør en vigtig retlig foranstaltning til bekæmpelse af etnisk og racemæssig diskrimination; der henviser til, at adskillige medlemsstater endnu ikke har gennemført dette direktiv fuldt ud; der henviser til, at princippet om ligebehandling i henhold til artikel 5 i det pågældende direktiv ikke må være til hinder for, at de enkelte medlemsstater opretholder eller vedtager specifikke foranstaltninger, der har til formål at forebygge eller opveje ulemper knyttet til race eller etnisk oprindelse, med henblik på at sikre fuld ligestilling;

| N. | der henviser til, at EU's motto, »Forenet i mangfoldighed«, som blev vedtaget i 2000, understreger respekten for mangfoldighed som en af EU's grundlæggende værdier; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU's motto, »Forenet i mangfoldighed«, som blev vedtaget i 2000, understreger respekten for mangfoldighed som en af EU's grundlæggende værdier;

| O. | der henviser til, at Københavnskriterierne udgør en del af EU's tiltrædelseskriterier; der henviser til, at ét af de tre Københavnskriterier klart kræver, at staterne sikrer demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal; der henviser til, at der ikke foregår yderligere overvågning af mindretalsrettigheder, når et kandidatland først er blevet medlemsstat; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Københavnskriterierne udgør en del af EU's tiltrædelseskriterier; der henviser til, at ét af de tre Københavnskriterier klart kræver, at staterne sikrer demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal; der henviser til, at der ikke foregår yderligere overvågning af mindretalsrettigheder, når et kandidatland først er blevet medlemsstat;

| P. | der henviser til, at erfaringen viser, at førtiltrædelseslande er mere villige til at overholde Københavnskriterierne; der henviser til, at der mangler en tilstrækkelig ramme til at sikre overholdelsen af disse kriterier efter tiltrædelsen, og at der følgelig opleves alvorlige tilbageskridt i visse medlemsstater efter erhvervelsen af EU-medlemsskab; der henviser til, at EU stadig savner fælles standarder på EU-plan til beskyttelse af mindretal i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at erfaringen viser, at førtiltrædelseslande er mere villige til at overholde Københavnskriterierne; der henviser til, at der mangler en tilstrækkelig ramme til at sikre overholdelsen af disse kriterier efter tiltrædelsen, og at der følgelig opleves alvorlige tilbageskridt i visse medlemsstater efter erhvervelsen af EU-medlemsskab; der henviser til, at EU stadig savner fælles standarder på EU-plan til beskyttelse af mindretal i medlemsstaterne;

| Q. | der henviser til, at EU i øjeblikket kun har værktøjer med begrænset effektivitet til rådighed til at reagere på systematiske og institutionelle manifestationer af diskrimination, racisme og fremmedhad; der henviser til, at der på trods af talrige opfordringer til Kommissionen kun er blevet truffet begrænsede foranstaltninger til at sikre effektiv beskyttelse af personer, som tilhører mindretal; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU i øjeblikket kun har værktøjer med begrænset effektivitet til rådighed til at reagere på systematiske og institutionelle manifestationer af diskrimination, racisme og fremmedhad; der henviser til, at der på trods af talrige opfordringer til Kommissionen kun er blevet truffet begrænsede foranstaltninger til at sikre effektiv beskyttelse af personer, som tilhører mindretal;

| R. | der henviser til, at det er nødvendigt at udvikle stærke retsstatsmekanismer og -processer for at sikre, at de traktatfæstede principper og værdier efterleves overalt i EU; der henviser til, at respekten for rettigheder for personer, der tilhører mindretal, er en integrerende del af disse værdier; der henviser til, at der bør udvikles effektive mekanismer til at lukke resterende huller; der henviser til, at sådanne mekanismer bør være evidensbaserede, objektive og uden forskelsbehandling, at de bør tage hensyn til nærhedsprincippet, nødvendighedsprincippet og proportionalitetsprincippet, og at de bør gælde for såvel medlemsstaterne som for EU-institutionerne og bør være baseret på en gradueret tilgang med både en forebyggende og en korrigerende del; der henviser til, at Parlamentet bekræftede sin støtte hertil i sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, og at dette kunne være et centralt element i en koordineret europæisk tilgang til samfundsforvaltning, der i øjeblikket savnes; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er nødvendigt at udvikle stærke retsstatsmekanismer og -processer for at sikre, at de traktatfæstede principper og værdier efterleves overalt i EU; der henviser til, at respekten for rettigheder for personer, der tilhører mindretal, er en integrerende del af disse værdier; der henviser til, at der bør udvikles effektive mekanismer til at lukke resterende huller; der henviser til, at sådanne mekanismer bør være evidensbaserede, objektive og uden forskelsbehandling, at de bør tage hensyn til nærhedsprincippet, nødvendighedsprincippet og proportionalitetsprincippet, og at de bør gælde for såvel medlemsstaterne som for EU-institutionerne og bør være baseret på en gradueret tilgang med både en forebyggende og en korrigerende del; der henviser til, at Parlamentet bekræftede sin støtte hertil i sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, og at dette kunne være et centralt element i en koordineret europæisk tilgang til samfundsforvaltning, der i øjeblikket savnes;

| S. | der henviser til, at sprog er en integreret del af europæisk identitet og det mest direkte udtryk for kultur; der henviser til, at respekten for sproglig mangfoldighed er en grundlæggende værdi i EU, således som det f.eks. er fastslået i artikel 22 i chartret og i præamblen til traktaten om Den Europæiske Union, som taler om at lade sig »inspirere af Europas kulturelle, religiøse og humanistiske arv, der er grundlaget for udviklingen af de universelle værdier: det enkelte menneskes ukrænkelige og umistelige rettigheder samt frihed, demokrati, lighed og retsstaten«; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at sprog er en integreret del af europæisk identitet og det mest direkte udtryk for kultur; der henviser til, at respekten for sproglig mangfoldighed er en grundlæggende værdi i EU, således som det f.eks. er fastslået i artikel 22 i chartret og i præamblen til traktaten om Den Europæiske Union, som taler om at lade sig »inspirere af Europas kulturelle, religiøse og humanistiske arv, der er grundlaget for udviklingen af de universelle værdier: det enkelte menneskes ukrænkelige og umistelige rettigheder samt frihed, demokrati, lighed og retsstaten«;

| T. | der henviser til, at sproglig mangfoldighed er en vigtig del af en regions kulturelle rigdom; der henviser til, at 40 til 50 millioner personer i EU taler et af dets 60 regionale sprog og mindretalssprog, hvoraf nogle er udsat for alvorlig risiko; der henviser til, at tilbagegangen for mindretalssprog er mærkbar i hele Europa; der henviser til, at sprog, der tales af små samfund og ikke har nogen officiel status, er endnu mere udsatte for risikoen for at uddø; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at sproglig mangfoldighed er en vigtig del af en regions kulturelle rigdom; der henviser til, at 40 til 50 millioner personer i EU taler et af dets 60 regionale sprog og mindretalssprog, hvoraf nogle er udsat for alvorlig risiko; der henviser til, at tilbagegangen for mindretalssprog er mærkbar i hele Europa; der henviser til, at sprog, der tales af små samfund og ikke har nogen officiel status, er endnu mere udsatte for risikoen for at uddø;

| U. | der henviser til, at det anslås, at én person ud af tusind anvender et nationalt tegnsprog som sit primære sprog; der henviser til, at disse sprog bør have officiel status; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det anslås, at én person ud af tusind anvender et nationalt tegnsprog som sit primære sprog; der henviser til, at disse sprog bør have officiel status;

| V. | der henviser til, at individuel identitet samt national identitet er vigtige i rummelige samfund, og at det ene ikke udelukker det andet. der henviser til, at medlemsstaternes nationale lovgivning, hvad mindretal angår, indeholder vigtige huller og repræsenterer et lavt niveau for harmonisering og symmetri; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at individuel identitet samt national identitet er vigtige i rummelige samfund, og at det ene ikke udelukker det andet. der henviser til, at medlemsstaternes nationale lovgivning, hvad mindretal angår, indeholder vigtige huller og repræsenterer et lavt niveau for harmonisering og symmetri;

| W. | der henviser til, at Europa har en rig og mangfoldig kulturarv; der henviser til, at kulturarv beriger livet for den enkelte borger; der henviser til, at artikel 3 i TEU bekræfter, at Unionen skal »respektere medlemsstaternes rige kulturelle og sproglige mangfoldighed og sikre, at den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles«; der henviser til, at personer tilhørende mindretal, som har levet i Europa i århundreder, bidrager til denne rige, enestående og mangfoldige arv og er en integreret del af den europæiske identitet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Europa har en rig og mangfoldig kulturarv; der henviser til, at kulturarv beriger livet for den enkelte borger; der henviser til, at artikel 3 i TEU bekræfter, at Unionen skal »respektere medlemsstaternes rige kulturelle og sproglige mangfoldighed og sikre, at den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles«; der henviser til, at personer tilhørende mindretal, som har levet i Europa i århundreder, bidrager til denne rige, enestående og mangfoldige arv og er en integreret del af den europæiske identitet;

| X. | der henviser til, at der er store forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til anerkendelse af disse mindretal og respekt for deres rettigheder; der henviser til, at mindretal i Europa fortsat oplever institutionaliseret forskelsbehandling og gøres til genstand for nedsættende stereotyper, ligesom deres erhvervede rettigheder ofte begrænses eller anvendes selektivt; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at der er store forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til anerkendelse af disse mindretal og respekt for deres rettigheder; der henviser til, at mindretal i Europa fortsat oplever institutionaliseret forskelsbehandling og gøres til genstand for nedsættende stereotyper, ligesom deres erhvervede rettigheder ofte begrænses eller anvendes selektivt;

| Y. | der henviser til, at der er forskel på beskyttelse af mindretal og politikker mod diskriminering; der henviser til, at forbud mod forskelsbehandling ikke er nok til at standse assimilering; der henviser til, at reel ligestilling er mere end blot ikke at diskriminere, og at det betyder, at mindretal får garantier for, at de har samme muligheder for at nyde deres rettigheder, såsom retten til identitet, brug af sprog og uddannelse, kulturelle og borgerlige rettigheder osv., som flertallet; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at der er forskel på beskyttelse af mindretal og politikker mod diskriminering; der henviser til, at forbud mod forskelsbehandling ikke er nok til at standse assimilering; der henviser til, at reel ligestilling er mere end blot ikke at diskriminere, og at det betyder, at mindretal får garantier for, at de har samme muligheder for at nyde deres rettigheder, såsom retten til identitet, brug af sprog og uddannelse, kulturelle og borgerlige rettigheder osv., som flertallet;

| Z. | der henviser til, at væksten i fremmedfjendsk vold og hadske ytringer i EU, der ofte fremmes af kræfter på den yderste højrefløj, rammer og er specifikt målrettet mod personer, der tilhører mindretal; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at væksten i fremmedfjendsk vold og hadske ytringer i EU, der ofte fremmes af kræfter på den yderste højrefløj, rammer og er specifikt målrettet mod personer, der tilhører mindretal;

| AA. | der henviser til, at EU-borgere tilhørende mindretal forventer, at der gøres mere for at beskytte deres rettigheder på europæisk plan, hvilket dokumenteres af det store antal andragender, der er indgivet til Europa-Parlamentet i denne forbindelse; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at EU-borgere tilhørende mindretal forventer, at der gøres mere for at beskytte deres rettigheder på europæisk plan, hvilket dokumenteres af det store antal andragender, der er indgivet til Europa-Parlamentet i denne forbindelse;

| AB. | der henviser til, at andragendet »Minority SafePack« har indsamlet 1 215 879 underskrifter i hele EU, hvilket viser, at disse EU-borgere har viljen til at styrke den juridiske ramme for mindretalspolitikker på EU-plan; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at andragendet »Minority SafePack« har indsamlet 1 215 879 underskrifter i hele EU, hvilket viser, at disse EU-borgere har viljen til at styrke den juridiske ramme for mindretalspolitikker på EU-plan;

| AC. | der henviser til, at der stadig er rigelig plads til forbedringer af den måde, beskyttelsen af mindretals rettigheder effektivt indføres på i EU; der henviser til, at demokratiske institutioners legitimitet er baseret på deltagelse og repræsentation af alle samfundets grupper, inklusive personer tilhørende mindretal; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at der stadig er rigelig plads til forbedringer af den måde, beskyttelsen af mindretals rettigheder effektivt indføres på i EU; der henviser til, at demokratiske institutioners legitimitet er baseret på deltagelse og repræsentation af alle samfundets grupper, inklusive personer tilhørende mindretal;

| 1. | minder om, at medlemsstaterne er forpligtede til at sikre, at mindretallene fuldt ud kan drage nytte af deres menneskerettigheder både som individer og som samfund; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at der — selv om beskyttelse af mindretal er en del af Københavnskriterierne for såvel kandidatlandene som for medlemsstaterne — ikke er nogen garanti for, at kandidatlandene overholder de tilsagn, som de har givet i henhold til Københavnskriterierne, når de først er blevet medlemsstater; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig, at EU stadig mangler effektive redskaber til at overvåge og håndhæve respekten for mindretalsrettigheder; beklager dybt, at EU med hensyn til mindretalsbeskyttelse enten har taget det for givet, at medlemsstaterne respekterer mindretalsrettigheder, eller har baseret sig på eksterne overvågningsinstrumenter, for eksempel fra FN, Europarådet eller OSCE; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at staters overholdelse af Københavnskriterierne før og efter deres tiltrædelse til EU skal være underlagt konstant overvågning og konstant dialog i og mellem Parlamentet, Kommissionen og Rådet; understreger behovet for et omfattende EU-beskyttelsessystem for mindretal samt en robust overvågningsmekanisme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at Kommissionen i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 17, stk.1, som traktaternes vogter har legitimitet og autoritet til at sikre, at alle medlemsstater respekterer retsstatsprincippet og de øvrige værdier, der er anført i artikel 2 i TEU; mener derfor, at de tiltag, Kommissionen iværksætter med henblik på at udføre denne opgave og sikre, at de betingelser, der var gældende ved medlemsstaternes tiltrædelse, stadig er opfyldt, ikke udgør en krænkelse af medlemsstaternes suverænitet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at inden for rammerne af de eksisterende internationale standarder har alle medlemsstater ret til at definere personer, der tilhører nationale mindretal; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at der ikke er nogen fælles EU standarder for mindretalsrettigheder i EU og heller ikke en fælles forståelse af, hvem der kan betragtes som en person, der tilhører et mindretal; bemærker, at der hverken findes en definition af mindretal i FN's erklæring vedrørende rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige mindretal, eller i rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal (FCNM); understreger behovet for at beskytte alle nationale eller etniske, religiøse og sproglige mindretal, uanset definition, og at enhver definition bør anvendes på en fleksibel måde, da en de facto-inklusion af modtagere under beskyttelsen af mindretalsrettigheder ofte er en del af en gradvis proces, der i sidste ende kan føre til formel anerkendelse; henstiller, at en definition af et »nationalt mindretal« under hensyntagen til nærhedsprincippet, proportionalitetsprincippet og princippet om forbud mod forskelsbehandling bør være baseret på den definition, som er fastlagt i Europarådets Parlamentariske Forsamlings henstilling 1201(1993) om en tillægsprotokol til den europæiske menneskerettighedskonvention om mindretals rettigheder, der definerer et »nationalt mindretal« som en gruppe personer i en stat, som:






  — | er bosat på statens område og er statsborgere i denne stat |
| --- | --- | --- |

7.

—

er bosat på statens område og er statsborgere i denne stat

| — | har haft faste og vedvarende bånd til denne stat igennem lang tid |
| --- | --- |

—

har haft faste og vedvarende bånd til denne stat igennem lang tid

| — | udviser særlige etniske, kulturelle, religiøse eller sproglige kendetegn |
| --- | --- |

—

udviser særlige etniske, kulturelle, religiøse eller sproglige kendetegn

| — | er tilstrækkeligt repræsentativ, omend mindre i antal end resten af befolkningen i den pågældende stat eller resten af befolkningen i en region i staten |
| --- | --- |

—

er tilstrækkeligt repræsentativ, omend mindre i antal end resten af befolkningen i den pågældende stat eller resten af befolkningen i en region i staten

| — | er motiverede for sammen at bevare det, som udgør deres fælles identitet, herunder deres kultur, deres traditioner, deres religion eller deres sprog; |
| --- | --- |

—

er motiverede for sammen at bevare det, som udgør deres fælles identitet, herunder deres kultur, deres traditioner, deres religion eller deres sprog;

| 8. | minder om retningslinje nr. 5 for så vidt angår forbindelserne mellem Europarådet og Den Europæiske Union, som blev vedtaget af stats- og regeringscheferne fra Europarådets medlemsstater på deres møde i Warszawa den 16. og 17. maj 2005, hvori det hedder, at »Unionen skal bestræbe sig på at gennemføre disse aspekter af Europarådets konventioner inden for sit kompetenceområde i EU-retten«; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at visse dele af bestemmelserne i FCNM og den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog (»sprogpagten«) er omfattet af EU's kompetencer, og minder om FRA's konklusion om, at Unionen — selv om den ikke har overordnet lovgivningsmæssig kompetence til at træffe afgørelse om beskyttelsen af nationale mindretal som sådan — »kan træffe afgørelse om en bred vifte af spørgsmål, der berører personer, der tilhører nationale mindretal«; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at der er behov for et lovgivningsforslag om minimumsstandarder for beskyttelse af mindretal i EU med det formål at forbedre situationen for mindretallene og beskytte allerede eksisterende rettigheder i alle medlemsstaterne og samtidig undgå dobbeltstandarder, efter at der er foretaget en egentlig konsekvensanalyse og på linje med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; mener under hensyntagen til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, at disse standarder bør bygge på de standarder, som allerede er kodificeret i folkeretlige instrumenter, og at de bør være solidt forankrede i et retsgrundlag, der sikrer demokrati og respekt for retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder i hele EU, og som ledsages af en velfungerende overvågningsmekanisme; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sørge for, at deres retssystemer sikrer, at de personer, der tilhører et mindretal, ikke udsættes for forskelsbehandling, og til at træffe og gennemføre målrettede beskyttelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

10.

| 11. | erindrer om, at beskyttelse af mindretalsrettigheder er indeholdt i forslaget om indgåelse af en EU-pagt for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder; minder i denne forbindelse om den anmodning, der blev fremsat i Parlamentets beslutning af 25. oktober 2016 om en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, og gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge et forslag om indgåelse af en EU-pagt for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder; opfordrer Kommissionen til at indarbejde mindretalsrettigheder i alle mulige underafdelinger af EU-mekanismen for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at nedsætte et organ på EU-plan (enten inden for de eksisterende strukturer eller som et separat organ) til anerkendelse og beskyttelse af mindretal i EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over, at der er sket en vellykket registrering og indsamling af underskrifter inden for rammerne af et europæisk borgerinitiativ med titlen »Minority SafePack«, som efterlyser en europæisk ramme for beskyttelse af mindretal; tilskynder Kommissionen til at undersøge, hvilke løsninger der kan tages i anvendelse for at sikre, at mindretallenes interesser og behov kan blive bedre repræsenteret på EU-plan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at beskytte personer tilhørende nationale mindretal med hensyn til deres ret til at bevare, beskytte og udvikle deres egen identitet og til at tage de nødvendige skridt til at fremme effektiv inddragelse af de nationale mindretal i det sociale, økonomiske og kulturelle liv og i offentlige anliggender; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at adgang til unionsborgerskabet går gennem statsborgerskab i en medlemsstat, hvor vilkårene er fastlagt i national lovgivning; minder om, at medlemsstaterne i forbindelse med adgang til statsborgerskab bør lade sig lede af principperne i EU-retten såsom proportionalitetsprincippet og princippet om forbud mod forskelsbehandling, der begge er veldefinerede i EU-Domstolens praksis; henviser til, at det i artikel 20 i TEUF hedder, at unionsborgerskab har enhver, der er statsborger i en medlemsstat, og at unionsborgerne har de rettigheder og er underlagt de pligter, der er indeholdt i traktaterne og chartret; minder om, at alle EU-borgere ifølge traktaterne skal have lige stor opmærksomhed fra EU-institutionerne; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om, at Parlamentet er dybt foruroliget over antallet af statsløse romaer i Europa, da disse mennesker befinder sig i en situation, hvor de fuldstændig nægtes adgang til sociale, uddannelsesmæssige og sundhedsmæssige tjenester og bliver skubbet ud på samfundets yderste periferi; opfordrer medlemsstaterne til at afskaffe statsløshed og sikre, at alle nyder godt af de grundlæggende menneskerettigheder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe effektive foranstaltninger til at fjerne enhver hindring for adgang til sundhedsvæsenet i forhold til personer, der tilhører mindretal; bemærker, at mindretalsgrupper har ringere adgang til sundhedstjenester og sundhedsinformation; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at mindretal har adgang til sundhedspleje, både i fysisk og psykisk henseende, uden forskelsbehandling; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer EU til at tiltræde — og medlemsstaterne til at ratificere — FCNM og sprogpagten og til at overholde de principper, der er fastsat i disse dokumenter; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at afholde sig fra at foretage handlinger, der går imod disse principper; understreger, at institutionerne og medlemsstaterne, når de indfører minimumsstandarder for mindretal i EU, skal undlade at vedtage love og administrative foranstaltninger, der svækker eller fraviger rettigheder for personer, der tilhører mindretal; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fastslår atter, at oprindelige folk ved udøvelsen af deres rettigheder bør være fri for enhver form for forskelsbehandling og have ret til at nyde godt af den værdighed og mangfoldighed, der er indeholdt i deres kultur, traditioner, historier og ambitioner, og som skal afspejle sig på passende vis i uddannelse og offentlig information; opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort dette, til at ratificere konventionen vedrørende oprindelige folk og stammefolk i selvstændige stater (ILO-konvention nr. 169) og implementere den i god tro; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mener, at der bør udvikles fælles europæiske minimumsstandarder for beskyttelse af rettighederne for personer, der tilhører mindretal, i EU ud fra de proceduremæssige principper for godt naboskab og venskabelige forbindelser og i et samarbejde både mellem medlemsstaterne og med nabolande, der ikke er medlem af EU, og på grundlag af gennemførelsen af internationale standarder og normer; mener, at vedtagelsen af fælles europæiske minimumsstandarder ikke må forringe de allerede eksisterende rettigheder og standarder, der beskytter de personer, som tilhører mindretal; minder om, at der er behov for at gennemføre de forpligtelser, der er vedtaget, og de principper, der er udviklet, inden for rammerne af OSCE, navnlig i de tematiske henstillinger og retningslinjer; minder om, at Kommissionen allerede har taget højde for disse standarder i forbindelse med Københavnskriterierne under tiltrædelsesforhandlingerne; opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at anvende de samme standarder for alle EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver, at politikker om forbud mod forskelsbehandling i sig selv ikke løser de problemer, som mindretal står over for, og ikke forhindrer assimilation; bemærker, at personer, der tilhører mindretal, befinder sig i en særlig kategori med hensyn til adgangen til retsmidler og har særlige behov, som skal opfyldes, hvis de skal opnå fuld og effektiv ligestilling, og at det er nødvendigt at respektere og fremme deres rettigheder, herunder retten til frit at udtrykke, bevare og udvikle deres kulturelle eller sproglige identitet med respekt for bopælsstatens identitet, værdier og principper; opfordrer Kommissionen til at fremme en regelmæssig overvågning af sproglig og kulturel mangfoldighed i EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til efter samråd med repræsentanter for mindretal fortsat at støtte og finansiere indsamling af pålidelige og gedigne ligebehandlingsdata med henblik på at registrere uligheder og forskelsbehandling; efterlyser en effektiv EU-dækkende overvågning af situationen for nationale og sproglige mindretal; mener, at FRA bør gennemføre øget overvågning af diskrimination mod nationale og etniske mindretal i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

22.

| 23. | anerkender den vigtige rolle, som civilsamfundet og ikkestatslige organisationer spiller i forbindelse med beskyttelse af mindretal, bekæmpelse af diskrimination og fremme af mindretals rettigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme tilstrækkelig finansiering og støtte til disse organisationer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre beskyttelsen af mindretal i mindretal og håndtere uligheder i uligheder, idet personer, der tilhører mindretal, ofte står over for forskelligartede og sammenfaldende former for diskrimination; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at gennemføre forskning for at håndtere det komplicerede spørgsmål om forskelligartede og sammenfaldende former for diskrimination; |
| --- | --- |

24.

Bekæmpelse af diskrimination, hadforbrydelser og hadefuld tale

| 25. | er bekymret over den alarmerende stigning i hadforbrydelser og hadefulde udtalelser, der motiveres af racisme, fremmedhad eller religiøs intolerance over for mindretal i Europa; opfordrer EU og medlemsstaterne til at styrke kampen mod hadforbrydelser og diskriminerende holdninger og adfærd; opfordrer Kommissionen og FRA til at fortsætte deres arbejde med overvågning af hadforbrydelser og hadefuld tale i medlemsstaterne rettet mod mindretal og til jævnligt at rapportere om tilfælde og tendenser; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fordømmer utvetydigt alle former for diskrimination, uanset af hvilken grund den finder sted, og alle former for segregation, hadefuld tale, hadforbrydelser og social udelukkelse, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til klart at fordømme og sanktionere fornægtelse af grusomheder over for nationale og etniske mindretal; gentager sit standpunkt, der kom til udtryk i Parlamentets beslutning af 25. oktober 2017 om aspekter vedrørende grundlæggende rettigheder for integrationen af romaer i EU: bekæmpelse af romafjendtlighed; erindrer om, at alle EU-borgere bør tilbydes lige stor hjælp og beskyttelse uanset deres etniske eller kulturelle oprindelse; opfordrer Kommissionen til at skabe en europæisk ramme og medlemsstaterne til at udarbejde specifikke nationale planer for håndtering af fremmedfjendsk vold og hadefuld tale over for personer, der tilhører mindretal; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at medlemsstaterne bør fremme fredelige og stabile indbyrdes forbindelser, og opfordrer dem til at opretholde en åben og konstruktiv dialog med nabolandene, særlig i grænseregioner, hvor flere sprog og kulturer kan være repræsenteret; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre opmærksomhedsskabende aktiviteter, der gør EU's befolkning bevidst over for mangfoldighed, og fremme alle fredelige former for manifestationer af mindretalskulturer; opfordrer medlemsstaterne til at belyse nationale og etniske mindretals historie og fremme en kultur med tolerance i skolerne som led i læseplanerne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indlede kulturelle dialoger, herunder, men ikke udelukkende, på skoler, om forskellige former og typer af had mod mindretalsgrupper; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at ikkeforskelsbehandling samt historien og rettighederne for mennesker, der tilhører mindretal, generelt integreres som komponenter i deres nationale uddannelsessystem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at iværksætte kampagner til bekæmpelse af hadefuld tale, til at oprette særlige politienheder til bekæmpelse af hadforbrydelser med udgangspunkt i en bevidstgørelse om de udfordringer, som forskellige mindretalsgrupper står over for, og gennemføre efteruddannelse, samt til at sikre, at personer, som tilhører mindretal, har lighed for loven, og at de har lige adgang til retlig prøvelse og processuelle rettigheder; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener, at Kommissionen og medlemsstaterne skal sikre, at personer, som tilhører mindretal, kan udøve deres rettigheder frygtløst; opfordrer i den forbindelse medlemsstaterne til at inkludere obligatoriske undervisningskurser inden for menneskerettigheder, demokratisk borgerskab og politisk viden i deres skolepensum på alle niveauer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give obligatorisk undervisning til de ansvarlige, der spiller en afgørende rolle for den korrekte gennemførelse af EU- og medlemsstatslovgivning, og som skal være beredt til at yde service til alle borgere med en menneskerettighedsbaseret tilgang; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tackle tværgående former for forskelsbehandling både i deres politikker og gennem deres finansieringsprogrammer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til med henblik på at skabe gensidig tillid at nedsætte nationale sandheds- og forsoningskommissioner for at anerkende den forfølgelse, udelukkelse og fornægtelse, som personer fra mindretal har oplevet gennem århundreder, samt for at dokumentere disse problemstillinger; opfordrer medlemsstaterne til klart og tydeligt at fordømme og sanktionere benægtelse af grusomheder, der er begået over for personer fra mindretalsgrupper, og opfordrer dem til at indføre og afholde vigtige mindedage for mindretalsgrupper i statsligt regi, som f.eks. en mindedag for romaofrene for holocaust; opfordrer medlemsstaterne til at etablere institutioner, der viser mindretalsgruppernes historie og kultur og støtter dem både økonomisk og administrativt; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mener, at mindretalsgruppernes aktive og meningsfulde deltagelse i sociale, økonomiske, politiske og kulturelle områder af samfundslivet er af afgørende betydning; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde strategier med både proaktive og reaktive foranstaltninger baseret på reelle, systematiske høringer af repræsentanter fra mindretalsgrupper og inddrage dem i drift, overvågning og evaluering af hovedprogrammer og -projekter lanceret på alle niveauer med henblik på at sikre inklusion og ikkeforskelsbehandling; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre fuld og grundig gennemførelse, anvendelse og håndhævelse af racelighedsdirektivet, og opfordrer dem til at engagere sig i opmærksomhedsskabende kampagner om lovgivning til bekæmpelse af forskelsbehandling; mener, at medlemsstaterne bør sikre, at sanktioner er tilstrækkeligt effektive, står i forhold til overtrædelsens grovhed og har afskrækkende virkning, således som det kræves i racelighedsdirektivet; opfordrer Kommissionen til omhyggeligt at overvåge gennemførelsen af direktivet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | beklager, at det foreslåede direktiv om ligebehandling fra 2008 (COM(2008)0426) stadig afventer Rådets godkendelse; opfordrer endnu en gang Rådet til snarest muligt at vedtage sin holdning til forslaget; |
| --- | --- |

34.

Nationale og etniske mindretal

| 35. | bemærker, at nationale og etniske mindretal er grupper af personer, der tilhører mindretal, der har levet på det samme sted og har en fælles identitet, i visse tilfælde som følge af grænseflytninger og i andre tilfælde som et resultat af at have levet i lang tid på det samme sted, hvorved de har formået at bevare deres identitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at beskytte nationale og etniske mindretals kulturelle og sproglige identitet og til at skabe betingelserne for fremme af denne identitet; påpeger den vigtige rolle, som regionale og lokale myndigheder i EU kan spille med hensyn til at beskytte mindretal og mener, at administrative omstruktureringer og territoriale omlægninger ikke må have negative følger for dem; opfordrer medlemsstaterne til at bevillige finansielle midler til gennemførelsen af mindretallenes rettigheder fra det centrale budget, sådan at det ikke bliver en byrde for de lokale budgetter; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at garantere lige muligheder for nationale og etniske mindretal for at deltage i det politiske og sociale liv; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage valgsystemer og -love, der fremmer repræsentationen af nationale og etniske mindretal; opfordrer medlemsstaterne til at træffe øjeblikkelige afhjælpende foranstaltninger for at standse diskriminerende fødselsregistrering, udføre fødselsregistrering af medlemmer af mindretalsgrupper uden forskelsbehandling og sikre, at de udstedte ID-kort ikke er diskriminerende; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde en sammenhængende analyse af de aktuelle mindretalspolitikker med henblik på at klarlægge styrker og udfordringer og sikre overholdelsen af nationale og etniske mindretals rettigheder; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer FRA til at afgive en udtalelse om, hvordan man skaber instrumenter til beskyttelse og promovering af rettigheder for personer, der tilhører nationale mindretal, i overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols dom i sag T-646/13; |
| --- | --- |

38.

Kulturelle rettigheder

| 39. | understreger, at kulturelle aktiviteter er en afgørende forudsætning for at bevare nationale og etniske mindretals identitet, og at bevarelsen af mindretallenes traditioner og kunstneriske udtryksformer og værdier på modersmålet er særlig vigtigt med henblik på at bevare den europæiske mangfoldighed; bemærker, at bevarelsen af mindretallenes kulturarv er i EU's og medlemsstaternes fælles interesse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte, styrke og fremme mindretals kulturelle rettigheder; |
| --- | --- |

39.

| 40. | minder om, at en forståelse af, hvad der opfattes som »kultur«, er en afgørende forudsætning for at fastlægge, hvor langt mindretals rettigheder rækker på dette punkt; påpeger, at kultur i bred forstand er lig den samlede sum af alle materielle og ikke-materielle aktiviteter og præstationer i et givent samfund, og lig med det, der adskiller det pågældende samfund fra andre samfund; understreger, at kulturelle rettigheder bør omfatte retten til at deltage i kulturlivet, retten til at nyde godt af kulturtilbud, retten til at vælge at tilhøre en bestemt gruppe, sproglige rettigheder samt beskyttelse af den kulturelle og videnskabelige arv; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anerkende de nationale og etniske mindretals bidrag til Unionens kulturarv, styrke dialogen med repræsentanterne for og personer tilhørende mindretal samt identificere og gennemføre samordnede politikker og foranstaltninger med henblik på at forvalte bevarelsen og udviklingen af deres kultur på en bæredygtig måde; opfordrer medlemsstaterne til at sikre en passende grad af institutionalisering af praksis på nationalt niveau for at beskytte de kulturelle rettigheder; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at inddrage og støtte nationale og etniske mindretal og personer tilhørende disse mindretal i at fremme den nødvendige viden og de nødvendige færdigheder til at beskytte og sikre bæredygtig forvaltning og udvikling af kulturarven, som bør gives videre til fremtidige generationer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilvejebringe og opretholde væsentlige kulturmidler til personer tilhørende mindretal på såvel horisontalt som vertikalt plan med henblik på at sikre effektiv, gennemsigtig og rimelig støtte til mindretalssamfundenes kulturliv; |
| --- | --- |

42.

| 43. | fremhæver, at medierne spiller en central rolle med hensyn til kulturelle og sproglige rettigheder; minder om, at det at være i stand til at få adgang til, modtage og offentliggøre information og indhold på et sprog, som man forstår fuldt ud og kan kommunikere fuldt ud på, er en forudsætning for lige og effektiv deltagelse i det offentlige, økonomiske, sociale og kulturelle liv; bemærker i denne forbindelse, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod behovene hos personer, der tilhører nationale og etniske mindretal i grænseområder, landdistrikter og fjerntliggende områder; udtrykker bekymring over underfinansieringen af medieudbydere, der offentliggør eller udsender på regionale sprog eller mindretalssprog; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre passende finansiering til organisationer eller medieudbydere, der repræsenterer mindretal, for at bidrage til at bevare disse mindretals kulturelle identiteter og sætte dem i stand til at dele deres holdninger, sprog og kultur med flertallet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at medierne kan arbejde uafhængigt, til at fremme anvendelsen af mindretalssprog i medierne og til at tage højde for nationale og etniske mindretal i forbindelse med registrering af medietjenester, herunder ved tildeling af frekvenser til radio- og TV-selskaber; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilvejebringe tilstrækkelige midler til organisationer, der repræsenterer mindretal, med henblik på at fremme deres følelse af tilhørsforhold og identifikation med deres respektive mindretal og for at udbrede kendskabet til deres identitet, sprog, historie og kultur blandt flertallet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | minder om den fundamentale rolle, som de offentlige medier spiller med hensyn til at fremme dette indhold, navnlig i forbindelse med demokratisk kontrol fra lokale eller regionale myndigheders side; opfordrer Kommissionen til at fastlægge de rette lovgivningsmæssige betingelser for at sikre fri levering, passage og modtagelse for audiovisuelt indhold i de regioner, hvor der bor mindretal, sådan at de kan se og lytte til indhold på deres modersmål, idet sådant indhold udsendes på tværs af grænserne uden geoblokering; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til ved hjælp af de rette midler at sikre, at audiovisuelle medietjenester ikke indeholder opfordringer til vold eller had, der er rettet mod personer tilhørende mindretal; understreger, at medierne spiller en vigtig rolle i forbindelse med dækning af krænkelser af mindretals rettigheder, og at hvis de ikke dækkes, vil mindretallenes daglige virkelighed forblive usynlig; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer medlemsstaterne til at afholde sig fra at gennemføre politiske og retlige handlinger, der har til formål at indføre restriktive foranstaltninger, såsom tekstning og/eller krav om oversættelse og obligatoriske kvoter for programmer på officielle sprog; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tillade og fremme tilstedeværelsen af regionale medier eller medier på mindretalssprog, også på onlinegrænseflader; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre passende finansiering eller tilskud til organisationer og medier, der repræsenterer nationale og etniske mindretal, i betragtning af deres særlige regionale forhold og behov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer i kølvandet på det europæiske år for kulturarv medlemsstaterne til at værdsætte og fremme deres mindretalskulturer og således udbrede kendskabet til deres historie og traditioner og sikre, at de pågældende kulturer ikke forbliver isolerede; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger, at udviklingen af enhver kulturarvspolitik bør være inklusiv, baseret på lokalsamfund og åben for deltagelse og bør omfatte høring af og dialog med de pågældende mindretalssamfund; |
| --- | --- |

49.

Ret til uddannelse

| 50. | bemærker, at uddannelse spiller en vigtig rolle for socialisering og identitetsudvikling og fortsat er det vigtigste værktøj til at genoplive og bevare truede mindretalssprog; understreger, at ethvert menneske, der tilhører et nationalt mindretal, har ret til uddannelse på et mindretalssprog; understreger, at kontinuiteten af undervisning på modersmålet er af afgørende betydning for bevarelsen af den kulturelle og sproglige identitet; bemærker, at der i forbindelse med mindretalssprogundervisning ikke findes én enkelt model for bedste praksis, som egner sig til alle nationale og etniske mindretal; bemærker, at opmærksomheden særlig skal rettes mod mennesker, der anvender tegnsprog; |
| --- | --- |

50.

| 51. | minder om, at det i artikel 14 i Europarådets rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal henstilles, at de deltagende stater så vidt muligt og inden for rammerne af deres uddannelsessystemer søger at sikre, at personer, der tilhører nationale mindretal, har passende muligheder for at få undervisning i mindretalssproget eller for at blive undervist på dette sprog, uden at det er til skade for indlæringen af det officielle sprog eller for undervisningen på det pågældende sprog; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til som led i kommende tiltag at indføre passende værktøjer, der kan fremme og støtte officiel brug af sprog, som tales af nationale og etniske mindretal i de områder, hvor de bor, på lokalt eller regionalt plan og i overensstemmelse med principperne i FCNM og sprogpagten, samtidig med at der tages højde for, at beskyttelse og fremme af brugen af regionale sprog og mindretalssprog ikke bør ske på bekostning af de officielle sprog og forpligtelsen til at lære disse; |
| --- | --- |

52.

| 53. | beklager, at visse medlemsstater endnu ikke har ratificeret sprogpagten, og at nogle af de lande, hvor den er ratificeret, ikke gennemfører den effektivt; er skuffet over, at de eksisterende rettigheder i visse medlemsstater enten ikke er gennemført eller direkte ignoreres; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at personer, der tilhører nationale eller etniske mindretal, i overensstemmelse med internationale standarder har ret til og passende muligheder for at modtage undervisning på et mindretalssprog og til undervisning på deres modersmål i både offentlige og private uddannelsesinstitutioner; opfordrer medlemsstaterne til at formulere passende uddannelsespolitikker og til at implementere de politikker, der er bedst egnede til at dække de nationale og etniske mindretals behov, herunder gennem specifikke uddannelsesprogrammer eller gennem særlige pensa og lærebøger, opfordrer medlemsstaterne til at tilvejebringe finansiering til læreruddannelserne for at sikre en effektiv undervisning i mindretalssprog og til at indarbejde bedste praksis inden for fremmedsprogsundervisning i metodologien for, hvordan man underviser i officielle sprog, når der er tale om læseplaner for skoler, der tilbyder uddannelse på et mindretalssprog; understreger, at medlemsstaterne bør fremme undervisning i regionale sprog, mindretalssprog og officielle sprog ved hjælp af hensigtsmæssige metoder; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at personer med et regionalt sprog eller mindretalssprog som modersmål har mulighed for at lære det officielle sprog i tilstrækkelig grad, ved at indarbejde god praksis fra undervisningen i fremmedsprog og andetsprog i den metodiske tilgang, der anvendes til undervisning i medlemsstatens officielle sprog; |
| --- | --- |

55.

| 56. | fremhæver dog, at personer, der tilhører mindretal, også bør lære flertalsbefolkningens sprog, historie og kultur, og at skoleelever, der tilhører flertalsbefolkningen, samt offentligheden generelt bør gøres fortrolige med mindretallenes historie og kultur og have mulighed for at lære mindretalssprog; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme udarbejdelsen af lærebøger, der opfylder behovene hos personer, som taler regionale sprog eller mindretalssprog, eller — hvis dette er umuligt — til at lette brugen af lærebøger fra andre lande på de pågældende sprog i samarbejde med uddannelsesmyndighederne i de lande, hvor de pågældende sprog benyttes; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger vigtigheden af at tilbyde videregående uddannelse på modersmålet og at uddanne specialister med viden om specialiseret terminologi, navnlig i områder med et højt antal personer, der taler det pågældende sprog; understreger det kritiske behov for at undervise læger i mindretalssprog; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer medlemsstaternes regeringer til at inddrage repræsentanter for mindretal i overvejelserne om, hvordan deres uddannelsessystemer skal organiseres; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge præferencetærskler i forbindelse med undervisningen i regionale sprog eller mindretalssprog for at sikre rimelighed i uddannelsessystemet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at personer, der tilhører nationale eller etniske mindretal i områder, hvor disse mindretal er talstærkt repræsenteret, herunder landdistrikter eller områder med meget spredte bebyggelser, har ret til at modtage uddannelse på et mindretalssprog, navnlig deres modersmål, hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at uddannelsesreformer og -politikker ikke begrænser retten til at modtage undervisning på et mindretalssprog; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme adgangen til integreret støtte på et vertikalt niveau for regionale sprog og mindretalssprog i uddannelsessystemerne, navnlig ved i medlemsstaternes undervisningsministerier samt inden for Kommissionen at oprette enheder med ansvar for, at mindretalssprog og regionale sprog indarbejdes i skolernes læseplaner; opfordrer medlemsstaterne til at sørge for et vedvarende undervisningsforløb inden for mindretalssprog fra førskoleundervisning til de videregående uddannelser; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at uddannelse af lærere og adgang til lærebøger og undervisningsmateriale af god kvalitet er afgørende forudsætninger for at sikre uddannelse af høj kvalitet for studerende; mener, at læseplaner, undervisningsmaterialer og historiebøger bør afbilde mindretalsgruppers samfund og kulturer på en rimelig, præcis og informativ måde; bemærker, at et bredt anerkendt problem i forbindelse med uddannelse på mindretalssprog, der skal løses, er det utilstrækkelige udbud af undervisningsmateriale af høj kvalitet og velkvalificerede mindretalssproglærere; bemærker, at flerdimensionel undervisning i historie bør være et krav på alle skoler, uanset om der er tale om mindretals- eller flertalssamfund; bemærker betydningen af at udvikle læreruddannelserne for at tilpasse dem til behovet for undervisning på forskellige niveauer og i forskellige skoleformer; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger, at undervisning i mindretalssprog bidrager til den gensidige forståelse mellem flertallet og mindretallet og bringer samfundsgrupperne tættere på hinanden; opfordrer medlemsstaterne til at anvende positive foranstaltninger for at sikre en ordentlig repræsentation af mindretal inden for uddannelser og inden for den offentlige administration samt forvaltningsorganer på nationalt, regionalt og kommunalt niveau; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ansporer Kommissionen til at fremme programmer, der har fokus på udveksling af erfaringer og bedste praksis med hensyn til undervisning i regionale sprog og mindretalssprog i Europa; opfordrer EU og Kommissionen til at lægge større vægt på regionale sprog og mindretalssprog i de kommende Erasmus+-, Et Kreativt Europa- og Europa for Borgerne-programmer under den nye flerårige finansielle ramme (FFR); |
| --- | --- |

64.

| 65. | beklager dybt, at elever, der tilhører mindretal, i visse EU-medlemsstater ikke går i de almindelige skoler, men anbringes på specialskoler med den begrundelse, at de ikke behersker undervisningssproget godt nok; minder om, at undervisning i mindretalssprog eller tilhørsforhold til et bestemt mindretal ikke må bruges som undskyldning for at adskille børn ud fra et identitetskriterium; opfordrer medlemsstaterne til at undgå denne form for segregering og træffe tilstrækkelige foranstaltninger til at gøre det muligt for disse elever at deltage i undervisningen i de almindelige skoler; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at indføre fag om grundlæggende menneskerettigheder og navnlig mindretalsrettigheder på skolernes læseplaner med henblik på at fremme kulturel mangfoldighed og tolerance gennem uddannelse; |
| --- | --- |

65.

Sprogrettigheder

| 66. | bemærker, at sproget er et væsentligt aspekt af den kulturelle identitet og menneskerettighederne for mindretal; understreger, at det er nødvendigt at fremme retten til at anvende mindretalssprog både i privat og i offentligt regi og uden nogen form for forskelsbehandling i områder, hvor mindretal er talstærkt repræsenteret, for at sikre, at sprogene kan gives videre fra den ene generation til den næste, samt for at beskytte den sproglige mangfoldighed i EU; opfordrer Kommissionen til at styrke sin plan om at fremme undervisning i og brug af regionale sprog som en mulig løsning på problemerne med sprogdiskrimination i EU samt til at fremme sproglig mangfoldighed; minder om, at man ved at fremme kendskabet til mindretalssprog hos personer, der ikke er medlemmer af mindretallet, kan fremme gensidig forståelse og anerkendelse; |
| --- | --- |

66.

| 67. | understreger, at Parlamentet i sin beslutning af 11. september 2013 om udryddelsestruede europæiske sprog og den sproglige mangfoldighed i Den Europæiske Union (11) mindede om, at Kommissionen skal være opmærksom på, at nogle medlemsstater og regioner gennem deres politikker truer sprogs overlevelse inden for deres grænser, også selv om de pågældende sprog ikke er truet i europæisk sammenhæng; opfordrer Kommissionen til at undersøge de administrative og lovgivningsmæssige hindringer for brugen af disse sprog; |
| --- | --- |

67.

| 68. | bemærker, at der i tillæg til de 24 officielle sprog i EU findes yderligere 60 andre sprog, som også udgør en del af EU's kulturelle og sproglige arv, og som tales af 40 millioner mennesker i bestemte regioner eller i bestemte grupper; bemærker, at Den Europæiske Unions flersprogethed er enestående for en international organisation; bemærker, at princippet om flersprogethed er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der forpligter EU til at respektere den sproglige mangfoldighed og fremme Europas rige sproglige og kulturelle arv ved at fremme sprogindlæring og sproglig mangfoldighed; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til for så vidt angår administrative myndigheder og public service-organisationer at tillade og fremme brugen af regionale sprog eller mindretalssprog i praksis i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, f.eks. i forholdet mellem privatpersoner og private organisationer på den ene side og offentlige myndigheder på den anden side; ansporer medlemsstaterne til at stille oplysninger og offentlige tjenesteydelser til rådighed på disse sprog, også på internettet, i områder, hvor de nationale og etniske mindretal er talstærkt repræsenteret; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme adgangen til mindretalssprog og regionale sprog ved at yde finansiering og støtte til oversættelse, synkronisering og tekstning samt registrering af en passende og ikkediskriminerende administrativ, merkantil, økonomisk, social, teknisk og juridisk terminologi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tilskynder kommunale myndigheder til at sikre anvendelsen af regionale sprog og mindretalssprog i disse områder; tilskynder medlemsstaterne til at anvende de gode praksisser, som allerede findes på nationalt plan, som retningslinjer; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ansporer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme anvendelsen af regionale sprog eller mindretalssprog på lokalt og regionalt plan; tilskynder med henblik herpå de kommunale myndigheder til aktivt at sikre, at disse sprog anvendes i praksis; |
| --- | --- |

72.

| 73. | tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til — i områder, hvor nationale mindretal er talstærkt repræsenteret blandt indbyggerne — at sikre, at sikkerhedsskiltning og -mærkning, sikkerhedsetiketter, obligatoriske instrukser og offentlige meddelelser til borgerne — uanset om disse leveres af myndighederne eller af den private sektor — samt stednavne og topografiske betegnelser er skrevet i den korrekte form og på de sprog, der almindeligvis anvendes i en given region, også på skilte, der angiver, at man er på vej ind i eller ud af et byområde, samt på alle andre informationsformidlende vejskilte; |
| --- | --- |

73.

| 74. | bemærker, at den visuelle repræsentation af regionale sprog og mindretalssprog — vejskilte, gadenavne, navnene på de administrative, offentlige og kommercielle institutioner osv. — er af afgørende betydning for at fremme og beskytte nationale og etniske mindretals rettigheder, da det afspejler og bidrager til den afgørende brug af regionale sprog og mindretalssprog, tilskynder personer, der tilhører nationale og etniske mindretal, til at bevare og udvikle deres særegne sproglige identitet og sprogrettigheder, udtrykke deres multietniske lokale identitet og styrke deres følelse af ejerskab som medlemmer af grupper, der lever i et lokalt eller regionalt samfund; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opfordrer medlemsstaterne til at afholde sig fra eller afskaffe juridisk praksis, der hindrer mindretal i at få adgang til alle de erhverv, der udøves i en given stat; opfordrer medlemsstaterne til at sikre passende adgang til juridiske tjenester; understreger, at repræsentanter for mindretal skal informeres udtrykkeligt om de procedurer, der skal følges i henhold til den nationale lovgivning, hvis deres rettigheder som medlemmer af et mindretal er blevet krænket; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anerkende, at enhver, der tilhører et nationalt mindretal, har ret til at bruge sit efternavn (patronym) og sine fornavne på mindretalssproget og ret til at få disse officielt anerkendt, herunder i forbindelse med den fri bevægelighed inden for EU; |
| --- | --- |

76.

| 77. | tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at fjerne administrative og finansielle hindringer, som kan stå i vejen for den sproglige mangfoldighed på europæisk og nationalt niveau, og som kan hindre brugen og anvendelsen af sproglige rettigheder for personer, der tilhører nationale og etniske mindretal; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at indstille enhver praksis med forskelsbehandling af sprog; |
| --- | --- |

77.

Konklusion

| 78. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en fælles ramme med EU-minimumsstandarder for beskyttelse af mindretal; henstiller, at denne ramme kommer til at omfatte målbare milepæle med regelmæssig rapportering og som minimum bør bestå af:






  — | udarbejdelse af retningslinjer, der afspejler god praksis i medlemsstaterne, i samarbejde med forskellige aktører, der beskæftiger sig med beskyttelse af mindretalsrettigheder |
| --- | --- | --- |

78.

—

udarbejdelse af retningslinjer, der afspejler god praksis i medlemsstaterne, i samarbejde med forskellige aktører, der beskæftiger sig med beskyttelse af mindretalsrettigheder

| — | en henstilling fra Kommissionen, der tager højde for eksisterende nationale foranstaltninger, nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet |
| --- | --- |

—

en henstilling fra Kommissionen, der tager højde for eksisterende nationale foranstaltninger, nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet

| — | et lovgivningsforslag til et direktiv om minimumsstandarder for beskyttelse af mindretal i EU med klare benchmarks og sanktioner, som skal udarbejdes, efter at der er foretaget en egentlig konsekvensanalyse, og på linje med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, således som de finder anvendelse i medlemsstaterne, og på grundlag af de ovennævnte punkter; |
| --- | --- |

—

et lovgivningsforslag til et direktiv om minimumsstandarder for beskyttelse af mindretal i EU med klare benchmarks og sanktioner, som skal udarbejdes, efter at der er foretaget en egentlig konsekvensanalyse, og på linje med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, således som de finder anvendelse i medlemsstaterne, og på grundlag af de ovennævnte punkter;

| 79. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at denne ramme omfatter dataindsamling samt finansielle og kvalitetsorienterede overvågnings- og rapporteringsmetoder, der er baseret på feltarbejde, da disse elementer understøtter effektive evidensbaserede politikker og kan bidrage til at forbedre effektiviteten af de strategier, tiltag og foranstaltninger, der er iværksat; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter, OSCE, OECD, Europarådet og De Forenede Nationer. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0032.

(3)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 171.

(4)  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 55.

(5)  EUT C 238 af 6.7.2018, s. 2.

(6)  EUT C 328 af 6.9.2016, s. 4.

(7)  EUT C 93 af 9.3.2016, s. 52.

(8)  EUT C 124 E af 25.5.2006, s. 405.

(9)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 11.

(10)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 162.

(11)  EUT C 93 af 9.3.2016, s. 52.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/27

---

P8_TA(2018)0448

Digitalisering med henblik på udvikling: bekæmpelse af fattigdom via teknologi

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om digitalisering med henblik på udvikling: bekæmpelse af fattigdom via teknologi (2018/2083(INI))

(2020/C 363/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 208, 209, 210, 211 og 214 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208, 209, 210, 211 og 214 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til FN-topmødet om bæredygtig udvikling og det slutdokument, som blev vedtaget af FN's generalforsamling den 25. september 2015 med titlen »Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling« og de 17 mål for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-topmødet om bæredygtig udvikling og det slutdokument, som blev vedtaget af FN's generalforsamling den 25. september 2015 med titlen »Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling« og de 17 mål for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling — »Vores verden, vores værdighed, vores fremtid« (1), der blev vedtaget i maj 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling — »Vores verden, vores værdighed, vores fremtid« (1), der blev vedtaget i maj 2017,

| — | der henviser til, at Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle: En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik«(COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle: En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik«(COM(2015)0497),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 2. maj 2017 med titlen "Digital4Development: integrering af digitale teknologier og tjenester i EU's udviklingspolitik (SWD(2017)0157), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 2. maj 2017 med titlen "Digital4Development: integrering af digitale teknologier og tjenester i EU's udviklingspolitik (SWD(2017)0157),

| — | der henviser til strategien for et digitalt indre marked i Europa, som blev vedtaget i maj 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til strategien for et digitalt indre marked i Europa, som blev vedtaget i maj 2015,

| — | der henviser til planen for europæiske eksterne investeringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til planen for europæiske eksterne investeringer,

| — | der henviser til rapporten fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af den handelspolitiske strategi Handel for alle — En progressiv handelspolitik til styring af globaliseringen (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af den handelspolitiske strategi Handel for alle — En progressiv handelspolitik til styring af globaliseringen (COM(2017)0491),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2017 med titlen »Udvikling af en digital handelsstrategi« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2017 med titlen »Udvikling af en digital handelsstrategi« (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2015 om forberedelse til det humanitære verdenstopmøde: udfordringer og muligheder for humanitær bistand (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2015 om forberedelse til det humanitære verdenstopmøde: udfordringer og muligheder for humanitær bistand (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. maj 2014 med titlen »Styrkelse af den private sektors rolle i indsatsen for at opnå inklusiv og bæredygtig vækst i udviklingslandene« (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. maj 2014 med titlen »Styrkelse af den private sektors rolle i indsatsen for at opnå inklusiv og bæredygtig vækst i udviklingslandene« (COM(2014)0263),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om digitalisering for udvikling fra november 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om digitalisering for udvikling fra november 2017,

| — | der henviser til WTO's 11. ministerkonference, der blev afholdt i Buenos Aires (Argentina) fra den 10. til 13. december 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til WTO's 11. ministerkonference, der blev afholdt i Buenos Aires (Argentina) fra den 10. til 13. december 2017,

| — | der henviser til FN's Internationale Telekommunikationsunions initiativer til støtte af udviklingslande (ITU-D), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Internationale Telekommunikationsunions initiativer til støtte af udviklingslande (ITU-D),

| — | der henviser til Verdenshandelsorganisationens informationsteknologioverenskomst (ITA), |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenshandelsorganisationens informationsteknologioverenskomst (ITA),

| — | der henviser til den ministererklæring, der blev udfærdiget Cancún i 2016 af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) om den digitale økonomi, |
| --- | --- |

—

der henviser til den ministererklæring, der blev udfærdiget Cancún i 2016 af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) om den digitale økonomi,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra mødet mellem G7-landenes IKT-ministre i Takamatsu (Japan) den 29. og 30. april 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra mødet mellem G7-landenes IKT-ministre i Takamatsu (Japan) den 29. og 30. april 2016,

| — | der henviser til initiativet »e-handel for alle« fra De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling (UNCTAD), |
| --- | --- |

—

der henviser til initiativet »e-handel for alle« fra De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling (UNCTAD),

| — | der henviser til konventionen om rettigheder for personer med handicap og den tilhørende valgfri protokol (A/RES/61/106), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om rettigheder for personer med handicap og den tilhørende valgfri protokol (A/RES/61/106),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A8-0338/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A8-0338/2018),

| A. | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling fra 2017 og fremhæver betydningen af informations- og kommunikationsteknologier og -tjenester som katalysatorer for inklusiv vækst og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling fra 2017 og fremhæver betydningen af informations- og kommunikationsteknologier og -tjenester som katalysatorer for inklusiv vækst og bæredygtig udvikling;

| B. | der henviser til, at Kommissionens strategi for digitalisering for udvikling (D4D) dækker økonomisk vækst og menneskerettigheder, sundhed, uddannelse, landbrug og fødevaresikkerhed, grundlæggende infrastruktur, vand og sanitet, forvaltning, social beskyttelse samt tværgående mål med hensyn til køn og miljø; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionens strategi for digitalisering for udvikling (D4D) dækker økonomisk vækst og menneskerettigheder, sundhed, uddannelse, landbrug og fødevaresikkerhed, grundlæggende infrastruktur, vand og sanitet, forvaltning, social beskyttelse samt tværgående mål med hensyn til køn og miljø;

| C. | der henviser til, at digitale teknologier rummer et potentiale til at sikre bæredygtighed og miljøbeskyttelse; der henviser til, at fremstillingen af digitalt udstyr imidlertid omfatter visse sjældne metaller med lav genvinding og begrænsede tilgængelige reserver, og at elektronisk og elektrisk affald udgør en miljø- og sundhedsmæssig udfordring; der henviser til, at affald fra elektrisk og elektronisk udstyr ifølge en fælles undersøgelse foretaget af De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP) og Interpol (4) er et prioriteret område for miljøkriminalitet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at digitale teknologier rummer et potentiale til at sikre bæredygtighed og miljøbeskyttelse; der henviser til, at fremstillingen af digitalt udstyr imidlertid omfatter visse sjældne metaller med lav genvinding og begrænsede tilgængelige reserver, og at elektronisk og elektrisk affald udgør en miljø- og sundhedsmæssig udfordring; der henviser til, at affald fra elektrisk og elektronisk udstyr ifølge en fælles undersøgelse foretaget af De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP) og Interpol (4) er et prioriteret område for miljøkriminalitet;

| D. | der henviser til, at der i henhold til 2017-opdateringen af Verdensbankens database for udvikling af globale data (ID4D) skønnes at være 1,1 milliarder mennesker i verden, der ikke officielt kan bevise deres identitet, herunder deres fødselsregistrering, og at 78 % af disse bor i Afrika syd for Sahara og Asien; der henviser til, at dette er en væsentlig hindring for at nå mål 16.9 i målene for bæredygtig udvikling, men også for at være aktør i og drage fordel af det digitale miljø; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der i henhold til 2017-opdateringen af Verdensbankens database for udvikling af globale data (ID4D) skønnes at være 1,1 milliarder mennesker i verden, der ikke officielt kan bevise deres identitet, herunder deres fødselsregistrering, og at 78 % af disse bor i Afrika syd for Sahara og Asien; der henviser til, at dette er en væsentlig hindring for at nå mål 16.9 i målene for bæredygtig udvikling, men også for at være aktør i og drage fordel af det digitale miljø;

| E. | der henviser til, at målene for bæredygtig udvikling (SDG'erne) udtrykkeligt nævner digitale teknologier i fem af målene (mål 4 om uddannelse, mål 5 om ligestilling mellem kønnene, mål 8 om anstændigt arbejde og økonomisk vækst, mål 9 om infrastruktur, industrialisering og innovation og mål 17 om partnerskaber); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at målene for bæredygtig udvikling (SDG'erne) udtrykkeligt nævner digitale teknologier i fem af målene (mål 4 om uddannelse, mål 5 om ligestilling mellem kønnene, mål 8 om anstændigt arbejde og økonomisk vækst, mål 9 om infrastruktur, industrialisering og innovation og mål 17 om partnerskaber);

| F. | der henviser til, at SDG'erne understreger, at tilvejebringelse af en universel og økonomisk overkommelig adgang til internettet for personer i de mindst udviklede lande inden 2020 vil være afgørende for at fremme udviklingen, idet udviklingen af en digital økonomi kan være en drivkraft for anstændig beskæftigelse og inklusiv vækst, eksportmængder og diversificering af eksport; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at SDG'erne understreger, at tilvejebringelse af en universel og økonomisk overkommelig adgang til internettet for personer i de mindst udviklede lande inden 2020 vil være afgørende for at fremme udviklingen, idet udviklingen af en digital økonomi kan være en drivkraft for anstændig beskæftigelse og inklusiv vækst, eksportmængder og diversificering af eksport;

| G. | der henviser til, at digitalisering i henhold til UNCTAD i stigende grad giver anledning til monopoler og skaber nye udfordringer for både udviklingslandenes og de udviklede landes antitrust- og konkurrencepolitik (5); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at digitalisering i henhold til UNCTAD i stigende grad giver anledning til monopoler og skaber nye udfordringer for både udviklingslandenes og de udviklede landes antitrust- og konkurrencepolitik (5);

| H. | der henviser til, at FN's Generalforsamling i sin overordnede revision af gennemførelsen af resultaterne fra verdenstopmødet om informationssamfundet (6) forpligtede sig til at udnytte informations- og kommunikationsteknologiernes potentiale med henblik på at nå målene i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og andre internationalt vedtagne udviklingsmål og bemærkede, at IKT kunne fremme alle 17 mål for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at FN's Generalforsamling i sin overordnede revision af gennemførelsen af resultaterne fra verdenstopmødet om informationssamfundet (6) forpligtede sig til at udnytte informations- og kommunikationsteknologiernes potentiale med henblik på at nå målene i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og andre internationalt vedtagne udviklingsmål og bemærkede, at IKT kunne fremme alle 17 mål for bæredygtig udvikling;

| I. | der henviser til, at konnektivitet fortsat er en udfordring og stadig anledning til bekymring på grund af de forskellige digitale kløfter både med hensyn til adgangen til og brugen af IKT; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at konnektivitet fortsat er en udfordring og stadig anledning til bekymring på grund af de forskellige digitale kløfter både med hensyn til adgangen til og brugen af IKT;

| J. | der henviser til den hastighed, hvormed den digitale økonomi udvikler sig, og de betydelige mangler, der eksisterer i udviklingslandene, hvad angår den digitale økonomi med hensyn til udvikling af en sikker national politik, regulering og forbrugerbeskyttelse, idet det påpeges, at der er et presserende behov for at øge kapacitetsopbygningen og den tekniske bistand til udviklingslandene, navnlig til de mindst udviklede lande; |
| --- | --- |

J.

der henviser til den hastighed, hvormed den digitale økonomi udvikler sig, og de betydelige mangler, der eksisterer i udviklingslandene, hvad angår den digitale økonomi med hensyn til udvikling af en sikker national politik, regulering og forbrugerbeskyttelse, idet det påpeges, at der er et presserende behov for at øge kapacitetsopbygningen og den tekniske bistand til udviklingslandene, navnlig til de mindst udviklede lande;

| K. | der henviser til, at digitale færdigheder og kompetencer er vigtige katalysatorer for sociale og personlige forbedringer og fremskridt samt for fremme af iværksætteri og opbygning af stærke digitale økonomier; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at digitale færdigheder og kompetencer er vigtige katalysatorer for sociale og personlige forbedringer og fremskridt samt for fremme af iværksætteri og opbygning af stærke digitale økonomier;

| L. | der henviser til, at digitalisering også bør bidrage til at forbedre leveringen af humanitær bistand og modstandsdygtighed, katastroferisikoforebyggelse og overgangsstøtte ved at sammenkoble humanitær bistand og udviklingsbistand i ustabile og konfliktramte situationer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at digitalisering også bør bidrage til at forbedre leveringen af humanitær bistand og modstandsdygtighed, katastroferisikoforebyggelse og overgangsstøtte ved at sammenkoble humanitær bistand og udviklingsbistand i ustabile og konfliktramte situationer;

| M. | der henviser til, at mere end halvdelen af verdens befolkning stadig er offline, og at der er sket få fremskridt i retning af at nå mål for bæredygtig udvikling nr. 9 om væsentlig øget adgang til IKT og indsatsen for at give universel og økonomisk overkommelig adgang til internettet i de mindst udviklede lande senest i 2020; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at mere end halvdelen af verdens befolkning stadig er offline, og at der er sket få fremskridt i retning af at nå mål for bæredygtig udvikling nr. 9 om væsentlig øget adgang til IKT og indsatsen for at give universel og økonomisk overkommelig adgang til internettet i de mindst udviklede lande senest i 2020;

| N. | der henviser til, at der finder en enorm stigning i mobiltjenesterne sted på hele kloden, og at antallet af mobilbrugere nu overstiger antallet af mennesker, der har adgang til elektricitet, sanitet eller rent vand; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der finder en enorm stigning i mobiltjenesterne sted på hele kloden, og at antallet af mobilbrugere nu overstiger antallet af mennesker, der har adgang til elektricitet, sanitet eller rent vand;

| O. | der henviser til, at den humanitære innovation skal være i overensstemmelse med de humanitære principper (menneskelighed, upartiskhed, neutralitet og uafhængighed) og princippet om værdighed; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den humanitære innovation skal være i overensstemmelse med de humanitære principper (menneskelighed, upartiskhed, neutralitet og uafhængighed) og princippet om værdighed;

| P. | der henviser til, at den humanitære innovation skal gennemføres med henblik på at fremme den modtagende befolknings rettigheder, værdighed og kapacitet, og at det bør være muligt for alle medlemmer af et kriseramt lokalsamfund at nyde godt af innovation uden diskriminerende hindringer for anvendelsen; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den humanitære innovation skal gennemføres med henblik på at fremme den modtagende befolknings rettigheder, værdighed og kapacitet, og at det bør være muligt for alle medlemmer af et kriseramt lokalsamfund at nyde godt af innovation uden diskriminerende hindringer for anvendelsen;

| Q. | der henviser til, at risikoanalyse og -afbødning skal anvendes til at forebygge utilsigtet skade, herunder skade, som påvirker privatlivets fred og datasikkerhed, og som har indvirkning på de lokale økonomier; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at risikoanalyse og -afbødning skal anvendes til at forebygge utilsigtet skade, herunder skade, som påvirker privatlivets fred og datasikkerhed, og som har indvirkning på de lokale økonomier;

| R. | der henviser til, at eksperimenter, pilotforsøg og afprøvninger skal gennemføres i overensstemmelse med internationalt anerkendte etiske standarder; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at eksperimenter, pilotforsøg og afprøvninger skal gennemføres i overensstemmelse med internationalt anerkendte etiske standarder;

Behovet for at støtte digitaliseringen i udviklingslandene

| 1. | glæder sig over Kommissionens D4D-strategi (digitalisering for udvikling), for så vidt som den integrerer digitale teknologier i EU's udviklingspolitik, hvilket bør bidrage til at nå målene for bæredygtig udvikling; fastholder, at det er vigtigt at styrke digitalisering, der er rettet mod realisering af målene for bæredygtig udvikling; minder om, at den digitale revolution stiller samfundene over for en lang række nye udfordringer, der både medfører risici og muligheder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger igen den digitale teknologis og de digitale tjenesters store potentiale i forbindelse med opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling, forudsat at der træffes foranstaltninger til at håndtere de forstyrrende virkninger af disse teknologier, såsom automatisering af arbejdspladser, som har indflydelse på beskæftigelsesegnetheden, digital udelukkelse og ulighed, cybersikkerhed, databeskyttelse og reguleringsspørgsmål; minder om, at enhver digital strategi skal være fuldt ud i overensstemmelse med og bidrage til gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, navnlig under henvisning til mål 4 om kvalitetsuddannelse, mål 5 om ligestilling mellem kønnene og selvbestemmelse for alle kvinder og piger, mål 8 om anstændigt arbejde og økonomisk vækst og mål 9 om industrialisering, innovation og infrastruktur; minder om, at hvis målene for bæredygtig udvikling skal nås inden 2030, er det nødvendigt med et styrket globalt, nationalt, regionalt og lokalt partnerskab mellem de statslige, videnskabelige, økonomiske aktører og civilsamfundets aktører; |
| --- | --- |

2.

| 3. | påpeger, at mange udviklingslande og nye vækstøkonomier til trods for den øgede internetudbredelse halter bagefter med hensyn til at nyde godt af fordelene ved digitaliseringen, og at mange mennesker stadig ikke har adgang til IKT, og der stadig er store forskelle mellem landene og mellem byområder og landdistrikter; minder om, at digital teknologi fortsat er et redskab og ikke et mål, og mener, at de mest effektive midler til at opfylde målene for bæredygtig udvikling bør prioriteres i betragtning af de finansielle begrænsninger, og at det i nogle lande, selv om digitalisering kan være nyttig, stadig er nødvendigt at sikre opfyldelsen af basale menneskelige behov, navnlig med hensyn til adgang til fødevarer, energi, vand og sanitet, uddannelse og sundhed, som det understreges i FN's rapport om målene for bæredygtig udvikling fra 2017; mener imidlertid, at betingelserne for digital udvikling allerede skal være opfyldt i planlægningsfasen for infrastruktur, selv om gennemførelsen sker på et senere tidspunkt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at enhver strategi for digital handel skal være i fuld overensstemmelse med princippet om udviklingsvenlig politikkohærens, hvilket er væsentligt for at opnå de bæredygtige udviklingsmål; understreger, at adgang til internetkonnektivitet og digitale betalingsmetoder, der er pålidelige og i overensstemmelse med de internationale standarder, med lovgivning, der beskytter forbrugere af onlinevarer og -tjenester, intellektuelle ejendomsrettigheder, regler om beskyttelse af personoplysninger og skatte- og toldlovgivning vedrørende elektronisk handel, er afgørende for at muliggøre digital handel, bæredygtig udvikling og inklusiv vækst; bemærker i denne henseende det potentiale, der ligger i aftalen om handelslettelser, for at støtte digitale initiativer i udviklingslandene med henblik på at lette den grænseoverskridende handel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer til udarbejdelse af en handlingsplan for teknisk innovation af humanitær bistand for at sikre overholdelse af de retlige og etiske principper, der er fastlagt i dokumenter som f.eks. den nye europæiske konsensus om udvikling — »vores verden, vores værdighed, vores fremtid« og »Ændring af vores samfund: 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling«; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at alle aspekter af den humanitære innovation bør gøres til genstand for evaluering og overvågning, herunder en vurdering af innovationsprocessens primære og sekundære virkninger; understreger, at der bør foretages en etisk gennemgang og risikoanalyse forud for iværksættelse af humanitære innovations- og digitaliseringsprojekter, idet eksterne eksperter eller tredjepartseksperter bør involveres; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer til, at principperne i strategien for et digitalt indre marked i Europa gennemføres i EU's indsats udadtil gennem støtte til EU-partnernes lovgivning; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer til, at der afsættes tilstrækkelige midler under den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027 for at gøre det muligt at strømline de digitale teknologier i alle aspekter af udviklingspolitikken; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at indførelsen af digital teknologi i udviklingslandene ofte har overhalet etableringen af statslige institutioner, retsregler og andre mekanismer, som kan bidrage til at håndtere de nye udfordringer, der opstår, navnlig for så vidt angår cybersikkerhed; understreger betydningen af at udbygge samarbejdet mellem forskere og innovatorer på tværregionalt plan og tilskynde til forsknings- og udviklingsaktiviteter, der fremmer videnskabelige fremskridt og overførsel af teknologi og knowhow; kræver, at digitalisering i forbindelse med den fremtidige aftale efter Cotonouaftalen skal have en fremtrædende plads for at fremme en inklusiv og bæredygtig udvikling i overensstemmelse med retningslinjerne for forhandling; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til yderligere fælles tiltag inden for samarbejdet om digital infrastruktur, da dette burde blive en af nøgleaktiviteterne i EU's partnerskaber med regionale organisationer, navnlig Den Afrikanske Union; påpeger betydningen af teknisk bistand og overførsel af ekspertise til institutioner, der udvikler digitale politikker på nationalt, regionalt og kontinentalt plan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer til, at digitaliseringen indarbejdes i medlemsstaternes nationale udviklingsstrategier; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer til en mere samordnet og holistisk tværsektoriel indsats fra det internationale samfunds side, herunder ikke-statslige aktører såsom repræsentanter for civilsamfundet, den tredje sektor, private virksomheder og den akademiske verden, for at sikre, at overgangen til en mere digital økonomi ikke lader nogen sakke bagud og bidrager til at nå FN's dagsorden for bæredygtig udvikling, idet alle økonomiske aktører og borgere sikres adgang til digitale teknologier og tjenester, og man undgår alt for mange forskellige tilgange, hvilket kan skabe uforenelighed, overlapninger eller huller i lovgivningen; opfordrer til forbedring af det politiske samspil mellem EU, medlemsstaterne og andre relevante aktører med henblik på at styrke koordineringen, komplementariteten og skabelsen af synergier; |
| --- | --- |

12.

| 13. | påpeger, at teknologi, kunstig intelligens og automatisering allerede erstatter nogle lavt kvalificerede og mellemkvalificerede job; opfordrer Kommissionen til at fremme digitalisering med sigte på målene for bæredygtig udvikling og understreger, at statsstøttede sociale sikkerhedsnet er af afgørende betydning for håndteringen af visse forstyrrende virkninger af nye teknologier med henblik på at tackle ændringerne på de globale arbejdsmarkeder og den internationale arbejdsdeling, som især rammer lavtuddannede arbejdstagere i udviklingslandene; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer den private sektor til at bidrage ansvarligt til D4D gennem teknologi og innovation, ekspertise, investeringer, risikostyring, bæredygtige forretningsmodeller og vækst, hvilket bør omfatte forebyggelse, reduktion, reparation, genvinding og genbrug af råvarer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | beklager, at mindre end halvdelen af alle udviklingslande har databeskyttelseslovgivning, og opfordrer EU til at yde teknisk bistand til de relevante myndigheder ved udarbejdelsen af denne lovgivning, idet det navnlig trækker på sine erfaringer og sin egen lovgivning, som er internationalt anerkendt som en model af sin art; understreger behovet for at tage hensyn til de omkostninger, der kan være forbundet med at standardisere lovgivningen, navnlig for SMV'er; bemærker, at lovgivningen om beskyttelse af digital teknologi på grund af den grænseoverskridende karakter ikke bør variere for meget, da dette ville føre til uforenelighed; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer alle berørte parter til at indsamle, behandle, analysere og formidle data og statistikker på lokalt, regionalt, nationalt og globalt niveau for at sikre et højt databeskyttelsesniveau i overensstemmelse med de relevante internationale standarder og instrumenter og med henblik på at nå målene i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling; bemærker, at en nøjagtig og rettidig indsamling af data sikrer en passende overvågning af gennemførelsen, tilpasning af politikker og interventioner, hvor det er nødvendigt, samt evaluering af de opnåede resultater og deres virkning; minder imidlertid om, at selv om »datarevolutionen« gør det nemmere, hurtigere og billigere at producere og analysere data fra en lang række kilder, rejser det også store udfordringer med hensyn til sikkerhed og beskyttelse af privatlivets fred; understreger derfor, at innovationer i dataindsamling i udviklingslandene ikke bør erstatte officielle statistikker, men supplere dem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | beklager de vedvarende digitale opdelinger, der findes i hvert land med hensyn til køn, geografi, alder, indkomst, etnisk oprindelse samt sundhedstilstand eller handicap, som er blandt de faktorer, der har betydning for forskelsbehandling; insisterer derfor på, at der gennem det internationale udviklingssamarbejde bør tilstræbes fremskridt og integration af personer, som er dårligt stillede eller i en sårbar situation, og samtidig fremme ansvarlig brug af digitale værktøjer og en passende bevidsthed om eventuelle risici; opfordrer til, at der ydes støtte til innovation, som er tilpasset de lokale behov og overgangen til en videnbaseret økonomi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer derfor til, at der gøres en større indsats for at håndtere udfordringerne i forbindelse med digital udelukkelse gennem uddannelse og erhvervsuddannelse inden for grundlæggende digitale færdigheder, samt at der tages initiativer til at fremme en hensigtsmæssig brug af IKT og anvendelsen af digitale værktøjer ved gennemførelsen af deltagelsesbaserede metoder i overensstemmelse med alder, personlig situation og baggrund, herunder ældre og handicappede; bemærker, at det internationale udviklingssamarbejde kunne bygge på digitale teknologier, der er gearet til bedre integration af dårligt stillede grupper på den betingelse, at de har adgang til digitale teknologier; glæder sig over initiativer som f.eks. »Africa Code Week«, som bidrager til at styrke den unge afrikanske generation ved at fremme digitale færdigheder; understreger betydningen af e-læring og fjernundervisning for at nå ud til afsidesliggende områder og mennesker i alle aldre; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer til indførelse af digitale færdigheder i skolernes læseplaner på alle uddannelsesniveauer fra primærskoler til universiteter i udviklingslandene med henblik på erhvervelse af de færdigheder, der er nødvendige for at forbedre adgangen til information; mener dog, at IKT-værktøjer og nye teknologier ikke bør erstatte egentlige lærere og skoler, men bør anvendes som et middel til at forbedre adgangen til uddannelse og forbedre kvaliteten heraf; understreger, at nye teknologier er et vigtigt redskab til formidling af viden, undervisning af lærere og ledelse af virksomhederne; insisterer også på behovet for at styrke lokale uddannelsescentre (herunder programmeringsskoler), at uddanne udviklere og tilskynde til indførelse af digitale løsninger og applikationer, der svarer til lokale behov og realiteter; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at lukning af den digitale kløft involverer etablering af og adgang til infrastruktur, navnlig i landdistrikter og fjerntliggende områder, som er tilstrækkelig, hvad angår dækning af høj kvalitet, og som er prisoverkommelig, pålidelig og sikker; bemærker, at de vigtigste årsager, der forhindrer konnektivitet, omfatter fattigdom og mangel på basale tjenester foruden underudviklede jordbaserede net, utilstrækkelige offentlige politikker og lovgivningsmæssige rammer, høj beskatning af digitale produkter og tjenester, lav konkurrence på markedet og fravær af et energinet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | udtrykker bekymring over den teknologiske afhængighed af nogle få operatører, især af GAFA (Google, Apple, Facebook og Amazon), og opfordrer til, at der udvikles alternativer til at fremme konkurrencen; bemærker, at dette mål kan forfølges i et partnerskab mellem EU og Afrika; |
| --- | --- |

21.

| 22. | minder om, at udviklingslandene langt fra er immune over for cyberangreb, og understreger risikoen for forstyrrelse af den økonomiske, politiske og demokratiske stabilitet, hvis den digitale sikkerhed ikke er garanteret; opfordrer alle aktører i den digitalt forbundne verden til at tage aktivt ansvar ved at vedtage praktiske foranstaltninger for at fremme større bevidsthed om cybersikkerhed og know-how; påpeger i denne forbindelse betydningen af at udvikle menneskelig kapital på alle niveauer for at mindske truslerne mod cybersikkerhed gennem uddannelse, undervisning og øget bevidsthed samt etablering af passende strafferetlige og tværnationale rammer til bekæmpelse af cyberkriminalitet samt af at deltage aktivt i internationale fora såsom OECD's globale forum for digital sikkerhed; |
| --- | --- |

22.

| 23. | minder om det potentiale, der ligger i digitaliseringen for at mindske forskellene i social integration, for adgang til oplysninger og for begrænsning af den økonomiske marginalisering i yderområderne; |
| --- | --- |

23.

Digitalisering: et redskab til bæredygtig udvikling

| 24. | glæder sig over EU's plan for eksterne investeringer, som fremmer investeringer i innovative digitale løsninger til lokale behov, finansiel inklusion og skabelse af anstændige job; påpeger, at digitaliseringen er en vigtig investeringsmulighed, og at en blanding baseret på samarbejde med europæiske og internationale finansielle institutioner og den private sektor derfor vil være et vigtigt redskab til at mobilisere finansielle ressourcer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte nye initiativer med særlig fokus på at udvikle den digitale infrastruktur, fremme e-governance og digitale færdigheder, styrke den digitale økonomi og fremme etablering af økosystemer for nyopstartede virksomheder, der er fokuseret på målene for bæredygtig udvikling, herunder finansieringsmuligheder for mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (MSMV'er), for at sætte dem i stand til at indgå i et digitalt samspil med multinationale virksomheder og få adgang til globale værdikæder; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen til yderligere at integrere digitale teknologier og tjenester i EU's udviklingspolitik, som det bl.a. er beskrevet i D4D-dagsordenen; understreger behovet for at fremme anvendelsen af digitale teknologier inden for specifikke politikområder, herunder e-forvaltning, landbrug, uddannelse, vandforvaltning, sundhed og energi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Kommissionen til at øge investeringerne i digital infrastruktur i udviklingslandene med henblik på at slå bro over den betydelige digitale kløft på en udviklingseffektiv og principbaseret måde; |
| --- | --- |

27.

| 28. | minder om, at MSMV'er i udviklingslandene udgør hovedparten af virksomhederne og beskæftiger flertallet af arbejdstagere inden for fremstillings- og servicesektoren; minder om, at fremme af velreguleret grænseoverskridende e-handel kan have en direkte indvirkning ved at forbedre eksistensgrundlaget, bidrage til en højere levestandarder og fremme beskæftigelsen og den økonomiske udvikling; bekræfter det bidrag, som sådanne bestræbelser kan yde til ligestilling mellem mænd og kvinder, da et stort antal af disse virksomheder ejes og drives af kvinder; understreger nødvendigheden af at mindske de retlige, administrative og sociale hindringer for iværksættervirksomhed, navnlig for kvinder; opfordrer til, at digitaliseringen også anvendes til at fremme uddannelse og kapacitetsopbygning til fremme af iværksættervirksomhed i udviklingslandene, samtidig med at der skabes et gunstigt miljø for nystartede og innovative virksomheder; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger behovet for at dæmme op for mineraler, hvis udnyttelse finansierer væbnede konflikter eller indebærer tvangsarbejde; minder om, at coltan er det grundlæggende råmateriale til mange elektroniske anordninger (f.eks. smartphones), og at den borgerkrig, der har hærget De Store Søers Område i Afrika, navnlig Den Demokratiske Republik Congo, som skyldes udnyttelse og udvinding og ulovlig handel med coltan, har ført til mere end otte millioner dødsfald; opfordrer til, at der sættes en stopper for udnyttelsen af børn i coltanminer og ulovlig handel med coltan med henblik på at skabe en situation, hvor det udvindes og markedsføres på en acceptabel måde, som også kommer lokalbefolkningen til gode; |
| --- | --- |

29.

| 30. | påpeger, at landbruget som den største sektor i den afrikanske økonomi potentielt kan drage fordel af digitale teknologier; fremhæver, at digitale platforme kan anvendes i udviklingslandene til at informere landbrugerne om markedspriser og knytte dem til potentielle købere samt til at give praktiske oplysninger om dyrkningsmetoder og markedstendenser, vejrinformation og advarsler og rådgivning om plante- og dyresygdomme; understreger dog i en situation, hvor landbruget bliver mere og mere videnintensivt og højteknologisk, at det digitale landbrug også kan have en enorm social og miljømæssigt forstyrrende virkning i udviklingslandene, idet adgangen til den seneste teknologi kan forblive begrænset til store og industrialiserede landbrug, der er aktive på eksportmarkedet og sælger afgrøder, mens begrænset viden og færdigheder yderligere vil kunne marginalisere mindre landbrug i udviklingslandene; |
| --- | --- |

30.

| 31. | fastholder, at EU-finansiering til landbrug i udviklingslandene skal være i overensstemmelse med den transformerende karakter af 2030-dagsordenen og Parisaftalen om klimaændringer og følgelig med konklusionerne fra International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Developments (IAASTD's) og henstillingerne fra FN's særlige rapportør om retten til fødevarer; understreger, at dette indebærer anerkendelse af landbrugets multifunktionalitet og en hurtig overgang fra monokulturplanter baseret på intensiv anvendelse af kemiske materialer i retning af et varieret og bæredygtigt landbrug baseret på landbrugsøkologiske landbrugsmetoder og styrkelse af lokale fødevaresystemer og mindre landbrug; |
| --- | --- |

31.

| 32. | påpeger, at IKT-værktøjer kan anvendes til informationsformidling, der kan være afgørende både i forbindelse med naturkatastrofer og teknologiske katastrofer og i nødsituationer samt i skrøbelige og konfliktramte områder; fremhæver, at digitale teknologier kan gøre lavindkomstgrupper og andre sårbare samfund i stand til at få adgang til basale tjenester af høj kvalitet (f.eks. sundhed, uddannelse, vand og sanitet) samt til humanitær nødhjælp og andre offentlige og private tjenester; understreger betydningen af at bekæmpe misinformation på nettet (falske nyheder) og understreger behovet for specifikke programmer, der fokuserer på mediekendskab som et redskab til at tackle disse udfordringer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at teknologisk innovation inden for humanitær bistand er en prioritet, navnlig i forbindelse med tvangsfordrivelser, for at bidrage til bæredygtige løsninger, der skaber stabilitet og værdighed for menneskers liv, og som kan lette sammenhængen mellem humanitær bistand og udviklingsbistand; glæder sig over globale initiativer, der skal fremme den humanitære innovation, såsom Den Globale Alliance for Humanitær Innovation (GAHI), Den Humanitære Innovationsfond (HIF) og FN's Global Puls, og opfordrer EU til at fremme åbne data og kraftigt støtte de globale samfund af softwareudviklere og -designere, der er ved at opbygge en praktisk, åben teknologi med henblik på at løse internationale udviklingsmæssige og humanitære problemer; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at digitale teknologier såsom SMS og applikationer på mobiltelefonen kan give nye redskaber til en overkommelig pris til at udbrede vigtige oplysninger, der vil kunne bruges af fattige og isolerede mennesker og personer med handicap; bemærker det potentiale, der ligger i mobiltelefoniteknologien, som kan have fordele, herunder lavere adgangsomkostninger som følge af øget netdækning, brugervenlighed og faldende omkostninger til opkald og tekstbeskeder; minder imidlertid om, at mobiltelefoner skaber sundheds- og miljømæssige risici, navnlig som følge af udvinding af mineralressourcer og stigende mængder af elektronisk og elektrisk affald; understreger, at digitalisering har potentiale til enten at styrke eller underminere demokratiet, og opfordrer EU til på behørig vis at overveje disse risici med henblik på at kontrollere forkert anvendelse af digitale teknologier, når de fremmer anvendelsen af teknologisk innovation i forbindelse med udviklingsbistand, og også til at fremme forvaltningen af internettet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger betydningen af at opbygge et bæredygtigt økosystem for den digitale økonomi for at mindske de miljømæssige virkninger, der er forbundet med digitaliseringen, ved at udvikle en effektiv udnyttelse af ressourcerne i både den digitale sektor og energisektoren, navnlig ved at prioritere den cirkulære økonomi; opfordrer til, at planen for eksterne investeringer (EIP) støtter producentansvar i praksis ved at støtte SMV'er, der udvikler genbrugs-, reparations- og moderniseringsaktiviteter, og indarbejder tilbagetagningsordninger i deres forretningsaktiviteter med det formål at fjerne de farlige komponenter, der anvendes i elektrisk og elektronisk udstyr; opfordrer til forbedring af forbrugernes bevidsthed om e-udstyrs miljøvirkninger og til en effektiv fastholdelse af virksomhedernes ansvar i forbindelse med produktionen af elektrisk og elektronisk udstyr; understreger ligeledes behovet for at støtte nationale politikker angående statistikker over elektrisk og elektronisk affald i udviklingslandene med henblik på at minimere produktionen af e-affald, forhindre ulovlig dumping og uhensigtsmæssig behandling af e-affald, fremme genanvendelse og skabe arbejdspladser i renoverings- og genanvendelsessektoren; |
| --- | --- |

35.

| 36. | erkender, at den digitale teknologi giver energisektoren innovative værktøjer til at optimere udnyttelsen af ressourcer; minder dog om, at digitale teknologier har betydelige økologiske fodaftryk som forbrugere af energiressourcer (digitale CO2-emissioner skønnes at udgøre 2-5 % af de samlede emissioner) og metaller (såsom sølv, cobalt, kobber og tantalum), hvilket sætter spørgsmålstegn ved deres bæredygtighed på lang sigt; understreger igen nødvendigheden af at ændre produktions- og forbrugsmønstrene for at bekæmpe klimaændringerne; |
| --- | --- |

36.

| 37. | anerkender den digitale teknologis potentielle rolle i forbindelse med fremme af demokrati og borgernes deltagelse i beslutningsprocessen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger betydningen af at oprette og gennemføre statslige digitale informationsplatforme, som øger mulighederne for, at borgerne fuldt ud kan informere sig om deres rettigheder og de tjenester, som staten stiller til rådighed for borgerne; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at e-forvaltningsapplikationer bidrager til at gøre de offentlige tjenester hurtigere og billigere at få adgang til, forbedrer sammenhængen og øger borgernes tilfredshed, fremmer samspillet og aktiviteterne i civilsamfundet og øger gennemsigtigheden, idet de dermed bidrager væsentligt til at fremme demokratisering og bekæmpe korruption; understreger, at teknologi og digitalisering er af afgørende betydning for en effektiv finanspolitik og skatteforvaltning, hvilket muliggør en effektiv forøgelse af mobiliseringen af indenlandske ressourcer og hjælper med at bekæmpe skattesvig og skatteundgåelse; insisterer på, at det er absolut nødvendigt at skabe sikre digitale identiteter, da dette kunne være med til at bestemme antallet af personer med behov for visse basale tjenester; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer til udnyttelse af den digitale teknologis muligheder som middel til at forbedre registreringen af børn i registre over fødsler, dødsfald og ægteskaber; understreger, at UNICEF skønner, at 95 millioner børn alene i Afrika syd for Sahara ikke registreres ved fødslen (7) og derfor ikke har nogen fødselsattest, og at dette hindrer de pågældende børn i at blive lovligt anerkendt, således at deres eksistens som medlemmer af samfundet forbliver uanmeldt fra fødslen og videre ind i voksenlivet, hvilket fordrejer landenes demografiske data med betydelige følger for vurderingen af befolkningernes behov, navnlig hvad angår adgang til uddannelse og sundhedspleje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | anerkender den digitale teknologis centrale rolle i forvaltningen af sundhedstjenester, beredskab over for epidemier, udbredelse af folkesundhedskampagner, offentlig adgang til sundhedstjenester samt uddannelse af sundhedspersonale, støtte til og fremme af grundforskning samt udvikling af sundheds- og e-sundhedstjenester; opfordrer derfor de politiske beslutningstagere til at indføre passende politiske og lovgivningsmæssige rammer for at fremskynde e-sundhedsprojekter; anmoder Kommissionen i denne forbindelse om at stille de nødvendige finansielle midler til rådighed; |
| --- | --- |

41.

| 42. | glæder sig over onlineprogrammet »DEVCO Academy«, som gør det muligt at uddanne folk fra EU's partnerlande online; opfordrer til en yderligere udvikling af uddannelsesprogrammer for lokale ledere og etablering af procedurer for ansøgning om EU-tilskud, således at disse partnere kan få et klarere billede af forventninger, mål og betingelser og dermed forbedre udsigterne til at opnå accept for deres projekter; understreger, at sådanne initiativer, forudsat at de er let tilgængelige, effektive og relevante, vil have en positiv indvirkning på absorptionen af støtten og på EU's image blandt sine partnere; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUT C 210 af 30.6.2017, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, EUT C 369 af 11.10.2018, s. 22.

(3)  Vedtagne tekster, EUT C 399 af 24.11.2017, s. 106.

(4)  UNEP-Interpol study, »The Rise of Environmental Crime: a growing Threat to Natural Resources, Peace, Development and Security«, 2016.

(5)  UNCTAD, »South-South Digital Cooperation for Industrialisation: A Regional Integration Agenda« (2017).

(6)  FN’s Generalforsamling 2005, A/RES/70/125.

(7)  https://www.unicef.org/reports/state-worlds-children-2016

---

Onsdag den 14. november 2018

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/36

---

P8_TA(2018)0451

Våbeneksport: gennemførelse af fælles holdning 2008/944/FUSP

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om våbeneksport: gennemførelse af fælles holdning 2008/944/FUSP (2018/2157(INI))

(2020/C 363/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til principperne i artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), navnlig fremme af demokrati og retsstatslige forhold, bevarelse af freden, forebyggelse af konflikter og styrkelse af den internationale sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til principperne i artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), navnlig fremme af demokrati og retsstatslige forhold, bevarelse af freden, forebyggelse af konflikter og styrkelse af den internationale sikkerhed,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (1) (»den fælles holdning«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (1) (»den fælles holdning«),

| — | der henviser til den nittende årsberetning (2), der er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, i den fælles holdning, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nittende årsberetning (2), der er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, i den fælles holdning,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2018/101 af 22. januar 2018 om fremme af effektiv våbeneksportkontrol (3) og Rådets afgørelse (FUSP) 2017/915 af 29. maj 2017 om EU-outreachaktiviteter til støtte for gennemførelsen af traktaten om våbenhandel (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2018/101 af 22. januar 2018 om fremme af effektiv våbeneksportkontrol (3) og Rådets afgørelse (FUSP) 2017/915 af 29. maj 2017 om EU-outreachaktiviteter til støtte for gennemførelsen af traktaten om våbenhandel (4),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions ajourførte fælles liste over militært udstyr vedtaget af Rådet den 26. februar 2018 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions ajourførte fælles liste over militært udstyr vedtaget af Rådet den 26. februar 2018 (5),

| — | der henviser til brugervejledningen til den fælles holdning om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr, |
| --- | --- |

—

der henviser til brugervejledningen til den fælles holdning om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr,

| — | der henviser til Wassenaar-arrangementet af 12. maj 1996 om kontrol med eksporten af konventionelle våben og varer og teknologier med dobbelt anvendelse sammenholdt med de i december 2017 ajourførte lister over disse varer og teknologier og ammunition (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Wassenaar-arrangementet af 12. maj 1996 om kontrol med eksporten af konventionelle våben og varer og teknologier med dobbelt anvendelse sammenholdt med de i december 2017 ajourførte lister over disse varer og teknologier og ammunition (6),

| — | der henviser til EU's strategiske ramme og EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati af 25. juni 2012, særlig resultat 11, litra e), i handlingsplanen, og til EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati (2015-2019) af 20. juli 2015, særlig mål 21, litra d), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategiske ramme og EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati af 25. juni 2012, særlig resultat 11, litra e), i handlingsplanen, og til EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati (2015-2019) af 20. juli 2015, særlig mål 21, litra d),

| — | der henviser til traktaten om våbenhandel (ATT), som FN's generalforsamling vedtog den 2. april 2013 (7), og som trådte i kraft den 24. december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om våbenhandel (ATT), som FN's generalforsamling vedtog den 2. april 2013 (7), og som trådte i kraft den 24. december 2014,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (8),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 af 5. maj 2009 om en fællesskabsordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (9), som ændret ved forordning (EU) nr. 599/2014 af 16. april 2014, og til listen over produkter og teknologi med dobbelt anvendelse i bilag I hertil (»dobbeltanvendelsesforordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 af 5. maj 2009 om en fællesskabsordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (9), som ændret ved forordning (EU) nr. 599/2014 af 16. april 2014, og til listen over produkter og teknologi med dobbelt anvendelse i bilag I hertil (»dobbeltanvendelsesforordningen«),

| — | der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling, navnlig mål 16 om at støtte retfærdige, fredelige og inkluderende samfund med henblik på bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling, navnlig mål 16 om at støtte retfærdige, fredelige og inkluderende samfund med henblik på bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til FN's nedrustningsdagsorden (»Sikring af vores fælles fremtid«), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's nedrustningsdagsorden (»Sikring af vores fælles fremtid«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2134 af 23. november 2016 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1236/2005 om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2134 af 23. november 2016 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1236/2005 om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (10),

| — | der henviser til rapporten fra FN's højkommissær for menneskerettigheder til Menneskerettighedsrådet om virkningen af våbenoverførsler på nydelsen af menneskerettigheder (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's højkommissær for menneskerettigheder til Menneskerettighedsrådet om virkningen af våbenoverførsler på nydelsen af menneskerettigheder (11),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger på området, især beslutningerne af 13. september 2017 (12) og 17. december 2015 (13) om gennemførelsen af den fælles holdning, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger på området, især beslutningerne af 13. september 2017 (12) og 17. december 2015 (13) om gennemførelsen af den fælles holdning,

| — | der henviser til forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et program for udvikling af den europæiske forsvarsindustri med henblik på at støtte konkurrenceevnen og innovationskapaciteten i EU's forsvarsindustri (COM(2017)0294) og til forslaget til forordning om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (COM(2018)0476), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et program for udvikling af den europæiske forsvarsindustri med henblik på at støtte konkurrenceevnen og innovationskapaciteten i EU's forsvarsindustri (COM(2017)0294) og til forslaget til forordning om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (COM(2018)0476),

| — | der henviser til sine beslutninger om den humanitære situation i Yemen af 25. februar 2016 (14), 15. juni 2017 (15) og 30. november 2017 (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om den humanitære situation i Yemen af 25. februar 2016 (14), 15. juni 2017 (15) og 30. november 2017 (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. februar 2014 om anvendelse af bevæbnede droner (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. februar 2014 om anvendelse af bevæbnede droner (17),

| — | der henviser til rapporten fra FN's Menneskerettighedsråd af 17. august 2018 om menneskerettighedssituationen i Yemen, herunder krænkelser og overgreb siden september 2014 (A/HRC/39/43), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's Menneskerettighedsråd af 17. august 2018 om menneskerettighedssituationen i Yemen, herunder krænkelser og overgreb siden september 2014 (A/HRC/39/43),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0335/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0335/2018),

| A. | der henviser til, at den naturgivne ret til individuelt eller kollektivt selvforsvar er fastsat i artikel 51 i FN-pagten; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den naturgivne ret til individuelt eller kollektivt selvforsvar er fastsat i artikel 51 i FN-pagten;

| B. | der henviser til, at våbeneksport og -overførsler har en klar indvirkning på menneskerettighederne og menneskers sikkerhed, på den socioøkonomiske udvikling og på demokratiet; der henviser til, at våbeneksport også bidrager til omstændigheder, der tvinger folk til at flygte fra deres lande; der henviser til, at der er tungtvejende grunde til at indføre et strengt, gennemsigtigt, effektivt og almindeligt accepteret og afgrænset system for våbenkontrol; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at våbeneksport og -overførsler har en klar indvirkning på menneskerettighederne og menneskers sikkerhed, på den socioøkonomiske udvikling og på demokratiet; der henviser til, at våbeneksport også bidrager til omstændigheder, der tvinger folk til at flygte fra deres lande; der henviser til, at der er tungtvejende grunde til at indføre et strengt, gennemsigtigt, effektivt og almindeligt accepteret og afgrænset system for våbenkontrol;

| C. | der henviser til, at den fælles holdning 2008/944/FUSP er en juridisk bindende ramme, som fastsætter otte kriterier; der henviser til, at udstedelsen af en eksporttilladelse bør afvises (kriterium 1-4), når disse kriterier ikke er opfyldt, eller at dette i det mindste bør overvejes (kriterium 5-8); der henviser til, at beslutningen om at overføre eller nægte at overføre militærteknologi eller -udstyr af enhver art skal træffes på nationalt plan af de enkelte medlemsstater i henhold til artikel 4, stk. 2, i den fælles holdning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den fælles holdning 2008/944/FUSP er en juridisk bindende ramme, som fastsætter otte kriterier; der henviser til, at udstedelsen af en eksporttilladelse bør afvises (kriterium 1-4), når disse kriterier ikke er opfyldt, eller at dette i det mindste bør overvejes (kriterium 5-8); der henviser til, at beslutningen om at overføre eller nægte at overføre militærteknologi eller -udstyr af enhver art skal træffes på nationalt plan af de enkelte medlemsstater i henhold til artikel 4, stk. 2, i den fælles holdning;

| D. | der henviser til, at de seneste tal (18) viser, at våbeneksporten fra EU-28 tegnede sig for over 27 % af den samlede mængde i perioden 2013-2017, hvilket gør EU som helhed til den næststørste våbenleverandør i verden efter USA (34 %) og efterfulgt af Rusland (22 %); der henviser til, at årene 2015 og 2016 fremviste det højeste tal for så vidt angår værdi for våbeneksporttilladelser udstedt siden begyndelsen af EU's dataindsamling med en samlet værdi på 195,95 mia. EUR i 2015 og ifølge den seneste rapport fra Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben (COARM) på 191,45 mia. EUR i 2016 (19); der henviser til, at tallene for 2015 og 2016 desværre er misvisende og upræcise, da antallet af tilladelser delvis er et udtryk for hensigtstilkendegivelser, snarere end det er et præcist tal, der angiver den reelle eksport, der kan forventes i den nærmeste fremtid; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de seneste tal (18) viser, at våbeneksporten fra EU-28 tegnede sig for over 27 % af den samlede mængde i perioden 2013-2017, hvilket gør EU som helhed til den næststørste våbenleverandør i verden efter USA (34 %) og efterfulgt af Rusland (22 %); der henviser til, at årene 2015 og 2016 fremviste det højeste tal for så vidt angår værdi for våbeneksporttilladelser udstedt siden begyndelsen af EU's dataindsamling med en samlet værdi på 195,95 mia. EUR i 2015 og ifølge den seneste rapport fra Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben (COARM) på 191,45 mia. EUR i 2016 (19); der henviser til, at tallene for 2015 og 2016 desværre er misvisende og upræcise, da antallet af tilladelser delvis er et udtryk for hensigtstilkendegivelser, snarere end det er et præcist tal, der angiver den reelle eksport, der kan forventes i den nærmeste fremtid;

| E. | der henviser til, at de årlige COARM-rapporter indtil videre er det eneste instrument, der har til formål at dække gennemførelsen af den fælles holdning; der henviser til, at disse rapporter har bidraget til at øge gennemsigtigheden med hensyn til medlemsstaternes våbeneksporter, og at mængden af retningslinjer og forklaringer i brugervejledningen er steget betydeligt; der henviser til, at den fælles holdning har øget mængden af information vedrørende udstedelse af våbeneksporttilladelser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de årlige COARM-rapporter indtil videre er det eneste instrument, der har til formål at dække gennemførelsen af den fælles holdning; der henviser til, at disse rapporter har bidraget til at øge gennemsigtigheden med hensyn til medlemsstaternes våbeneksporter, og at mængden af retningslinjer og forklaringer i brugervejledningen er steget betydeligt; der henviser til, at den fælles holdning har øget mængden af information vedrørende udstedelse af våbeneksporttilladelser;

| F. | der henviser til, at både den globale og den regionale sikkerhedssituation har ændret sig dramatisk, navnlig i EU's sydlige og østlige naboskabsområde, hvilket understreger det presserende behov for at forbedre metoderne til at fremskaffe oplysninger til risikovurderinger i forbindelse med udstedelse af eksporttilladelser og til at gøre dem mere sikre; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at både den globale og den regionale sikkerhedssituation har ændret sig dramatisk, navnlig i EU's sydlige og østlige naboskabsområde, hvilket understreger det presserende behov for at forbedre metoderne til at fremskaffe oplysninger til risikovurderinger i forbindelse med udstedelse af eksporttilladelser og til at gøre dem mere sikre;

| G. | der henviser til, at de otte kriterier ifølge artikel 3 i den fælles holdning udelukkende fastsætter minimumsstandarder og ikke berører medlemsstaternes ret til at indføre mere restriktive våbenkontrolforanstaltninger; der henviser til, at beslutningen om, hvorvidt en våbeneksporttilladelse skal bevilges eller afslås, udelukkende henhører under medlemsstaternes ansvarsområde; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de otte kriterier ifølge artikel 3 i den fælles holdning udelukkende fastsætter minimumsstandarder og ikke berører medlemsstaternes ret til at indføre mere restriktive våbenkontrolforanstaltninger; der henviser til, at beslutningen om, hvorvidt en våbeneksporttilladelse skal bevilges eller afslås, udelukkende henhører under medlemsstaternes ansvarsområde;

| H. | der henviser til, at ikke alle medlemsstater fremsender udtømmende oplysninger til COARM-Gruppen; der henviser til, at datasættene som følge af de enkelte medlemsstaters forskellige dataindsamlingsordninger og procedurer for indgivelse af oplysninger samt deres forskellige fortolkning af de otte kriterier er ufuldstændige og forskelligartede, og at der er stor forskel på praksis for våbeneksport; understreger, at informationsudvekslingen skal være kompatibel med de nationale love og administrative procedurer i det enkelte land; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ikke alle medlemsstater fremsender udtømmende oplysninger til COARM-Gruppen; der henviser til, at datasættene som følge af de enkelte medlemsstaters forskellige dataindsamlingsordninger og procedurer for indgivelse af oplysninger samt deres forskellige fortolkning af de otte kriterier er ufuldstændige og forskelligartede, og at der er stor forskel på praksis for våbeneksport; understreger, at informationsudvekslingen skal være kompatibel med de nationale love og administrative procedurer i det enkelte land;

| I. | der henviser til, at der p.t. ikke findes en standardiseret, uafhængig verifikations- og indberetningsmekanisme for overensstemmelse med de otte kriterier i den fælles holdning; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der p.t. ikke findes en standardiseret, uafhængig verifikations- og indberetningsmekanisme for overensstemmelse med de otte kriterier i den fælles holdning;

| J. | der henviser til, at der i de seneste år er blevet truffet foranstaltninger vedrørende handel med håndvåben og lette våben og opstillet en ajourført liste over varer og teknologier med dobbelt anvendelse, jf. Wassenaar-arrangementet; der henviser til, at selv om spørgsmål som kontrol med våbenmæglervirksomhed, tilladt produktion uden for EU og slutbrugerkontrol er sat på dagsordenen og i et vist omfang er indarbejdet i selve den fælles holdning, er mange varer, navnlig på området varer med dobbelt anvendelse, cyberteknologi og overvågning, stadig ikke omfattet af kontrolordningen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der i de seneste år er blevet truffet foranstaltninger vedrørende handel med håndvåben og lette våben og opstillet en ajourført liste over varer og teknologier med dobbelt anvendelse, jf. Wassenaar-arrangementet; der henviser til, at selv om spørgsmål som kontrol med våbenmæglervirksomhed, tilladt produktion uden for EU og slutbrugerkontrol er sat på dagsordenen og i et vist omfang er indarbejdet i selve den fælles holdning, er mange varer, navnlig på området varer med dobbelt anvendelse, cyberteknologi og overvågning, stadig ikke omfattet af kontrolordningen;

| K. | der henviser til, at den nittende årsberetning viser, at 40,5 % af våbeneksporttilladelserne blev udstedt til lande i MENA-regionen til en værdi af 77,5 mia. EUR, hvor Saudi-Arabien, Egypten og De Forenede Arabiske Emirater tegner sig for størstedelen af denne eksport til en værdi af 57,9 mia. EUR; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den nittende årsberetning viser, at 40,5 % af våbeneksporttilladelserne blev udstedt til lande i MENA-regionen til en værdi af 77,5 mia. EUR, hvor Saudi-Arabien, Egypten og De Forenede Arabiske Emirater tegner sig for størstedelen af denne eksport til en værdi af 57,9 mia. EUR;

| L. | der henviser til, at de våben, der er blevet eksporteret til visse lande som f.eks. Saudi-Arabien, De Forenede Arabiske Emirater og medlemmer af den saudiskledede koalition i nogle tilfælde er blevet brugt i konflikter, herunder i Yemen; der henviser til, at en sådan eksport er en klar overtrædelse af den fælles holdning; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de våben, der er blevet eksporteret til visse lande som f.eks. Saudi-Arabien, De Forenede Arabiske Emirater og medlemmer af den saudiskledede koalition i nogle tilfælde er blevet brugt i konflikter, herunder i Yemen; der henviser til, at en sådan eksport er en klar overtrædelse af den fælles holdning;

| M. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 25. februar 2016 om den humanitære situation i Yemen opfordrede næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedspolitik (NF/HR) til at tage initiativ til at iværksætte en EU-våbenembargo over for Saudi-Arabien; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 25. februar 2016 om den humanitære situation i Yemen opfordrede næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedspolitik (NF/HR) til at tage initiativ til at iværksætte en EU-våbenembargo over for Saudi-Arabien;

| N. | der henviser til, at de våben, EU-medlemsstaterne havde tilladelse til at overføre, og som senere blev anvendt i den verserende Yemen-konflikt, har haft katastrofale følger for den bæredygtige udvikling i Yemen; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de våben, EU-medlemsstaterne havde tilladelse til at overføre, og som senere blev anvendt i den verserende Yemen-konflikt, har haft katastrofale følger for den bæredygtige udvikling i Yemen;

| O. | der henviser til, at forsvarssektoren er blevet en central del af EU's politik, idet det i EU's globale strategi anføres, at en »bæredygtig, innovativ og konkurrencedygtig europæisk forsvarsindustri er afgørende for Europas strategiske uafhængighed og for en troværdig FSFP« (20); der henviser til, at våbeneksporten spiller en afgørende rolle for at fremme det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis, og som henviser til, at forsvarssektorens fokus ligger på at sikre EU-medlemsstaternes sikkerhed og forsvar og bidrage til gennemførelsen af FUSP; der henviser til, at den vigtigste opgave for Den Europæiske Forsvarsfond og, som en forløber, programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri, som for nylig er blevet lanceret, er at »støtte den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne« (21); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at forsvarssektoren er blevet en central del af EU's politik, idet det i EU's globale strategi anføres, at en »bæredygtig, innovativ og konkurrencedygtig europæisk forsvarsindustri er afgørende for Europas strategiske uafhængighed og for en troværdig FSFP« (20); der henviser til, at våbeneksporten spiller en afgørende rolle for at fremme det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis, og som henviser til, at forsvarssektorens fokus ligger på at sikre EU-medlemsstaternes sikkerhed og forsvar og bidrage til gennemførelsen af FUSP; der henviser til, at den vigtigste opgave for Den Europæiske Forsvarsfond og, som en forløber, programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri, som for nylig er blevet lanceret, er at »støtte den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne« (21);

| P. | der henviser til, at gennemsigtighedsforanstaltninger såsom tilsynet med våbeneksporten er med til at fremme tilliden blandt medlemsstaterne; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at gennemsigtighedsforanstaltninger såsom tilsynet med våbeneksporten er med til at fremme tilliden blandt medlemsstaterne;

| Q. | der henviser til, at artikel 10 i den fælles holdning entydigt bestemmer, at overholdelsen af de otte kriterier har forrang frem for medlemsstaternes eventuelle økonomiske, sociale, kommercielle eller industrielle interesser; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at artikel 10 i den fælles holdning entydigt bestemmer, at overholdelsen af de otte kriterier har forrang frem for medlemsstaternes eventuelle økonomiske, sociale, kommercielle eller industrielle interesser;

Styrkelse af den fælles holdning og forbedring af dens gennemførelse

| 1. | understreger, at stater har en legitim ret til at erhverve militærteknologi med henblik på selvforsvar; bemærker, at opretholdelsen af en forsvarsindustri tjener som en del af medlemsstaternes forsvar; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at et europæisk marked for forsvarsmateriel udgør et instrument til sikring af medlemsstaternes og EU-borgernes sikkerhed og forsvar og bidrager til gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og navnlig den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP); opfordrer medlemsstaterne til at afhjælpe den nuværende mangel på effektivitet i forsvarsudgifterne som følge af overlapning, opsplitning og manglende interoperabilitet og tilstræbe, at EU bliver en garant for sikkerhed, også ved at øge kontrollen med våbeneksport; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anerkender, at EU er den eneste union af stater, der har en juridisk bindende ramme, gennem hvilken kontrollen med våbeneksport forstærkes, herunder i kriseområder og i lande med tvivlsomme menneskerettighedsforhold; glæder sig i den forbindelse over, at europæiske og ikkeeuropæiske tredjelande har tilsluttet sig våbeneksportkontrolordningen på grundlag af den fælles holdning; opfordrer endvidere de resterende kandidatlande, lande, der er i færd med at opnå kandidatstatus, eller lande, der i øvrigt ønsker at engagere sig i processen frem mod tiltrædelse af EU, til at anvende bestemmelserne i den fælles holdning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver det presserende behov for at styrke EU-delegationernes rolle med hensyn til at bistå medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten med deres risikovurderinger i forbindelse med eksporttilladelser og gennemførelsen af slutbrugerkontrol, kontrol efter afsendelse og inspektion på stedet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | noterer sig, at de otte kriterier anvendes og fortolkes forskelligt af de enkelte medlemsstater; kræver en ensartet, konsekvent og koordineret anvendelse af de otte kriterier og en fuld gennemførelse af den fælles holdning og alle forpligtelserne heri; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at metoderne til vurdering af risikoen i forbindelse med udstedelse af eksporttilladelser bør omfatte et forsigtighedsprincip, og at medlemsstaterne ud over at vurdere, hvorvidt en bestemt militærteknologi muligvis vil blive anvendt til intern undertrykkelse eller andre uønskede formål, også bør vurdere risikoen ud fra den samlede situation i bestemmelseslandet og tage hensyn til faktorer som demokratiets tilstand, retsstatsprincippet og den socioøkonomiske udvikling; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer i overensstemmelse med sine henstillinger af 13. september 2017 medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at benytte den aktuelle evalueringsproces til at styrke mekanismerne til informationsudveksling ved at stille kvalitativt og kvantitativt bedre oplysninger til rådighed til risikovurderingen i forbindelse med udstedelsen af eksporttilladelser, gennem:






  a) | tilvejebringelse af flere oplysninger om eksporttilladelser og faktisk våbeneksport, der udveksles systematisk og rettidigt, herunder i forbindelse med tvivl om slutbrugere, tilfælde af omledning, slutbrugerattester, som er forfalskede eller på anden måde giver anledning til betænkelighed, og suspekte mæglere eller transportvirksomheder, i overensstemmelse med national lovgivning |
| --- | --- | --- |

7.

a)

tilvejebringelse af flere oplysninger om eksporttilladelser og faktisk våbeneksport, der udveksles systematisk og rettidigt, herunder i forbindelse med tvivl om slutbrugere, tilfælde af omledning, slutbrugerattester, som er forfalskede eller på anden måde giver anledning til betænkelighed, og suspekte mæglere eller transportvirksomheder, i overensstemmelse med national lovgivning

| b) | føring af en liste over enheder og enkeltpersoner, der er dømt for overtrædelse af lovgivningen om våbeneksport, over sager med påvist omledning og over personer, som vides eller mistænkes for at beskæftige sig med ulovlig våbenhandel eller aktiviteter, som udgør en trussel mod den internationale og nationale sikkerhed |
| --- | --- |

b)

føring af en liste over enheder og enkeltpersoner, der er dømt for overtrædelse af lovgivningen om våbeneksport, over sager med påvist omledning og over personer, som vides eller mistænkes for at beskæftige sig med ulovlig våbenhandel eller aktiviteter, som udgør en trussel mod den internationale og nationale sikkerhed

| c) | udveksling af den bedste praksis, der er taget i anvendelse for at implementere de otte kriterier |
| --- | --- |

c)

udveksling af den bedste praksis, der er taget i anvendelse for at implementere de otte kriterier

| d) | omdannelse af brugervejledningen til en interaktiv online-ressource |
| --- | --- |

d)

omdannelse af brugervejledningen til en interaktiv online-ressource

| e) | omdannelse ved udgangen af 2019 af den årlige EU-beretning til en åben og offentlig onlinedatabase, således at det nye format finder anvendelse på oplysningerne for 2017 |
| --- | --- |

e)

omdannelse ved udgangen af 2019 af den årlige EU-beretning til en åben og offentlig onlinedatabase, således at det nye format finder anvendelse på oplysningerne for 2017

| f) | fremme af klare og velfunderede procedurer for samarbejde mellem retshåndhævende organer og grænsemyndigheder baseret på informationsudveksling med henblik på at styrke samarbejdet om sikkerhed og udrydde ulovlig våbenhandel, som udgør en risiko for EU's og EU-borgernes sikkerhed; |
| --- | --- |

f)

fremme af klare og velfunderede procedurer for samarbejde mellem retshåndhævende organer og grænsemyndigheder baseret på informationsudveksling med henblik på at styrke samarbejdet om sikkerhed og udrydde ulovlig våbenhandel, som udgør en risiko for EU's og EU-borgernes sikkerhed;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at øge antallet af medarbejdere, der arbejder inden for eksport, både på nationalt plan og EU-plan; opfordrer til, at der anvendes EU-midler til kapacitetsopbygning hos embedsmænd på eksporttilladelses- og håndhævelsesområdet i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at en af begrundelserne for fastlæggelsen af den fælles holdning var at forhindre, at europæiske våben blev anvendt mod medlemsstaternes væbnede styrker, og at forhindre menneskerettighedskrænkelser og forlængelse af væbnede konflikter; gentager, at den fælles holdning fastsætter minimumskrav, som medlemsstaterne skal anvende inden for våbeneksportkontrol, og at den indeholder en forpligtelse til at vurdere en anmodning om eksporttilladelse i forhold til alle de otte kriterier, der er anført i den; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kritiserer, at nogle medlemsstater systematisk har undladt at anvende de otte kriterier, og at den militære teknologi når frem til destinationer og slutbrugere, der ikke opfylder kriterierne i den fælles holdning; gentager sin opfordring til en uafhængig vurdering af medlemsstaternes overholdelse af de otte kriterier i den fælles holdning; mener, at en større konvergens i anvendelsen af de otte kriterier bør fremmes; beklager manglen på bestemmelser om sanktioner, der bør pålægges medlemsstater, der ikke kontrollerer overholdelsen af de otte kriterier forud for udstedelsen af tilladelser; opfordrer medlemsstaterne til at fremme en sammenhængende gennemførelse af den fælles holdning og råder dem til at sørge for ordninger, der gør det muligt at foretage uafhængige kontroller; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at eksporten til Saudi-Arabien, De Forenede Arabiske Emirater og andre medlemmer af den saudiskledede koalition i Yemen som minimum er i modstrid med kriterium 2 på grund af disse landes involvering i alvorlige overtrædelser af humanitær ret som fastlagt af kompetente FN-myndigheder; gentager sin opfordring af 13. september 2017 om det presserende behov for at indføre en våbenembargo over for Saudi-Arabien og opfordrer den højtstående repræsentant og Rådet til at udvide denne embargo til alle andre medlemmer af den saudiskledede koalition i Yemen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at det er nødvendigt at indlede en proces, der fører frem til en mekanisme, som sanktionerer de medlemsstater, der ikke overholder den fælles holdning; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at nogle medlemsstater ikke længere leverer våben til Saudi-Arabien og andre medlemmer af den saudiskledede koalition i Yemen grundet disse landes handlinger, mens andre fortsat leverer militærteknologi; lykønsker de medlemsstater, herunder Tyskland og Nederlandene, der har ændret praksis med hensyn til Yemen-konflikten; beklager dog på det kraftigste, at andre medlemsstater øjensynligt ikke tager højde for modtagerlandets adfærd og for, hvad de eksporterede våben og den eksporterede ammunition i sidste ende anvendes til; understreger, at de vidt forskellige praksisser risikerer at underminere hele det europæiske våbenkontrolsystem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er dybt bekymret over, at næsten alle anmodninger om tilladelse til eksport til bestemte lande såsom Saudi-Arabien er blevet imødekommet, selv om det er i strid med mindst kriterium 1-6 i den fælles holdning at eksportere til disse lande, og når det også tages i betragtning, at manglende opfyldelse af kriterium 1-4 skal medføre afslag på tilladelsen; beklager, at næsten alle anmodninger om tilladelse (95 %) om eksport til Saudi-Arabien er blevet imødekommet for så vidt angår eksport inden for kategori ML9 (22) (krigsskibe, som anvendes til at gennemtvinge flådeblokaden i Yemen) og inden for kategori ML10 (luftfartøjer) og ML4 (bomber osv.), som har været grundlæggende for luftoffensiven, da det bidrager til en forværring af den humanitære situation, underminering af den bæredygtige udvikling i hele landet og vedvarende lidelser for befolkningen i Yemen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er chokeret over mængden af våben og ammunition fremstillet i EU, der er fundet i hænderne på Daesh i Syrien og Irak; bemærker, at det ikke er lykkedes Bulgarien og Rumænien at anvende den fælles holdning effektivt for så vidt angår videreoverførsler, der er i strid med slutbrugerattester; opfordrer alle medlemsstater til at nægte lignende overførsler i fremtiden, navnlig til USA og Saudi-Arabien, og opfordrer EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne, navnlig Bulgarien og Rumænien, til inden for rammerne af COARM og offentligt over for Parlamentets Underudvalg om Sikkerhed og Forsvar at forklare, hvilke foranstaltninger der er blevet truffet på området; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at se nærmere på de mange sager, der blev afsløret i rapporten fra Conflict Armament Research, og finde frem til mere effektive metoder til nuancering af risikovurderingen i COARM og andre relevante fora, herunder i forbindelse med evalueringsprocessen at forpligte medlemsstaterne til at nægte eksporttilladelser, såfremt der er en tydelig risiko for, at den/det militærteknologi eller -udstyr, der skal eksporteres, vil blive ændret; beslutter at indlede en undersøgelse af dette; |
| --- | --- |

15.

| 16. | er bekymret over, at leveringen af våbensystemer i krigstid og i situationer med betydelige politiske spændinger kan påvirke civilbefolkningen i uforholdsmæssigt høj grad; understreger, at konflikter først og fremmest bør løses ad diplomatisk vej, opfordrer derfor medlemsstaterne til at gå i retning af en egentlig fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; |
| --- | --- |

16.

| 17. | erkender, at en bedre anvendelse af kriterium 8 ville udgøre et væsentligt bidrag til EU's målsætning om politikkohærens for så vidt angår udviklingspolitikkens mål og FN's mål for bæredygtig udvikling (SDG), navnlig mål 16.4; opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at gøre brug af den igangværende evalueringsproces for den fælles holdning i denne henseende; anbefaler at ajourføre brugervejledningen med henblik herpå og ikke alene fokusere på de mulige skadelige konsekvenser, som våbenkøb har for udviklingen i modtagerlandet, men også på den potentielle skade på udviklingen som følge af våbnenes anvendelse, herunder i andre lande end modtagerlandet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | foreslår, at der bør foretages en undersøgelse af, hvordan EU kan hjælpe medlemsstaterne med at opfylde de otte kriterier i den fælles holdning, navnlig ved at tilvejebringe information under risikovurderingsfasen, kontroller af slutbrugerne, forudgående kontroller af forsendelserne og en jævnligt opdateret liste over de tredjelande, der opfylder kriterierne i den fælles holdning; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at Rådet foretager en revurdering af gennemførelsen af den fælles holdning og opfyldelsen af målene heri i 2018; opfordrer til, at den fælles holdning gennemgås for at bestemme, hvordan den gennemføres på nationalt plan, herunder en vurdering af de forskellige måder, hvorpå den gennemføres i medlemsstaternes love og bestemmelser, af de metoder, der anvendes til at vurdere ansøgningerne om tilladelse, og af de statslige myndigheder og ministerier, der er involveret; understreger i den forbindelse, at projekter, der finansieres af det nyligt oprettede program for udvikling af den europæiske forsvarsindustri og den kommende Forsvarsfond, skal være omfattet af nationale og europæiske kontrol- og rapporteringsmekanismer/-ordninger og være underlagt fuld parlamentarisk kontrol; mener, at den foreslåede europæiske fredsfacilitet også skal underkastes parlamentarisk kontrol; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at afhjælpe den nuværende mangel på effektivitet i forsvarsudgifterne som følge af overlapning, opsplitning og manglende interoperabilitet og tilstræbe, at EU bliver en garant for sikkerhed, også ved at øge kontrollen med våbeneksport; |
| --- | --- |

20.

| 21. | er af den opfattelse, at produktrelaterede foranstaltninger forbundet med håndvåben og lette våben, såfremt de hovedsageligt er udviklet til eksportformål, bør udelukkes fra EU-finansiering i forbindelse med den kommende forordning om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (COM(2018)0476); |
| --- | --- |

21.

| 22. | er af den opfattelse, at det i lyset af brexit vil være vigtigt for Det Forenede Kongerige fortsat at være bundet af den fælles holdning og anvende dennes dispositive bestemmelser i lighed med andre europæiske tredjelande; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at ambitionen om at øge den europæiske forsvarssektors konkurrenceevne ikke må undergrave anvendelsen af de otte kriterier i den fælles holdning, da de går forud for medlemsstaternes økonomiske, handelsmæssige, sociale eller erhvervsmæssige interesser; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at gennemførelsen af direktiv 2009/43/EF om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet bør være i overensstemmelse med den fælles holdning, også for så vidt angår reservedele og komponenter; bemærker, at den fælles holdning ikke indeholder begrænsninger for anvendelsesområdet, og at de otte kriterier også gælder for overførsler inden for EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | gør på ny opmærksom på den skadelige virkning, som EU-virksomhedernes utilstrækkeligt kontrollerede eksport af cyberovervågningsteknologier kan have på sikkerheden i EU's digitale infrastruktur og på respekten for menneskerettighederne; understreger i den forbindelse betydningen af en hurtig, effektiv og omfattende ajourføring af EU's forordning om produkter med dobbelt anvendelse, minder om Parlamentets holdning til Kommissionens forslag, som blev godkendt af et overvældende flertal i januar 2018, og foreslår, at Rådet bør fastlægge en ambitiøs holdning med henblik på at gøre det muligt for Parlamentet og Rådet at nå frem til en aftale inden udløbet af denne valgperiode; opfordrer medlemsstaterne til for så vidt angår eksportkontroller og anvendelse af de otte kriterier at øge opmærksomheden om de varer, som både kan anvendes til civile og militære formål såsom overvågningsteknik, og ligeledes om de komponenter, der kan anvendes til cyberkrigsførelse eller til udøvelse af forskellige former for menneskerettighedskrænkelser; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at investere tilstrækkelige midler i teknologi og menneskelige ressourcer med henblik på at uddanne personer i specifikke cybersikkerhedsprogrammer; opfordrer medlemsstaterne til på internationalt niveau at understøtte, at de berørte varer tilføjes på kontrollisterne (navnlig Wassenaar); |
| --- | --- |

25.

| 26. | tilskynder medlemsstaterne til at iværksætte en mere detaljeret kontrol af tredjelandes produktion på licens og sørge for stærkere kontrolforanstaltninger over for uønsket brug; kræver en streng anvendelse af den fælles holdning med hensyn til produktion på licens i tredjelande; opfordrer til at begrænse produktionsordninger, der er baseret på licenser, til lande, der er part i eller underskriver af traktaten om våbenhandel, og til at forpligte disse tredjelande til udelukkende at eksportere udstyr, der er produceret under licens og er udtrykkeligt godkendt af den oprindelige eksporterende medlemsstat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver, at det er nødvendigt at udvikle en tilgang til at håndtere situationer, hvor medlemsstater har forskellige fortolkninger af den fælles holdnings otte kriterier for eksport af varer, som er stort set ens, til nogenlunde ens destinationer og slutbrugere, for at opretholde lige konkurrencevilkår og EU's troværdighed i udlandet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | anmoder medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten om at udarbejde en særlig strategi med henblik på formelt at beskytte de whistleblowere, som anmelder praksis hos enheder og virksomheder i våbensektoren, der er i strid med kriterierne og principperne i den fælles holdning; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer derudover til henholdsvis at udvide og anvende de otte kriterier i forbindelse med overførsel af militær-, sikkerheds- og politipersonel, tjenesteydelser relateret til våbeneksport, knowhow og uddannelse, sikkerhedsteknologi samt private militær- og sikkerhedstjenester; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at arbejde tæt sammen for at forebygge risici, der hidrører fra omledning og oplagring af våben såsom ulovlig våbenhandel og våbensmugling; fremhæver risikoen for, at våben, der eksporteres til tredjelande, indføres i EU igen via smugling og ulovlig våbenhandel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at føje et nyt kriterium til den fælles holdning med henblik på at sikre, at der ved tildeling af tilladelser tages behørigt hensyn til risikoen for korruption i forbindelse med den pågældende eksport; |
| --- | --- |

31.

Årsberetning fra Rådets arbejdsgruppe COARM

| 32. | glæder sig over den indsats, som Rådets arbejdsgruppe COARM har gjort i forbindelse med samarbejdet, samordningen, konvergensen (især med hensyn til brugervejledningen til den fælles holdning) samt styrkelsen og gennemførelsen af den fælles holdning, navnlig for så vidt angår bevidstgørelseskampagner samt tilnærmelses- eller harmoniseringsprocesser inden for Den Europæiske Union og med tredjelande; |
| --- | --- |

32.

| 33. | beklager den meget sene offentliggørelse af den attende årsberetning for 2015 i marts 2017 og den nittende årsberetning for 2016 i februar 2018; opfordrer til, at der sikres en mere standardiseret og rettidig procedure for indberetninger og indgivelse af oplysninger gennem fastsættelse af en ufravigelig frist for indgivelse af oplysninger i januar i året efter det år, hvor eksporten fandt sted, og fastsættelse af en fast offentliggørelsesdato i marts i året efter eksporten; |
| --- | --- |

33.

| 34. | minder om, at alle medlemsstater i henhold til artikel 8, stk. 2, i den fælles holdning er forpligtet til at indberette deres våbeneksport, og opfordrer alle medlemsstater til fuldt ud at opfylde deres forpligtelser i henhold til den fælles holdning; understreger, at opdelte data af høj kvalitet om de faktiske leverancer er af afgørende betydning for at forstå, hvordan de otte kriterier anvendes; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kritiserer, at en række medlemsstater ikke har indsendt fuldstændige oplysninger til den nittende årsberetning på grundlag af detaljerede landespecifikke oplysninger; er bekymret over, at der som følge heraf mangler vigtige oplysninger i COARM-årsberetningen, som derfor ikke er ajourført eller kan give et fuldstændigt billede af medlemsstaternes eksportaktiviteter; mener, at der bør indføres et standardiseret kontrol- og indberetningssystem for at give mere detaljerede og udtømmende oplysninger; gentager sin anmodning om, at alle medlemsstater, som ikke har indsendt fuldstændige oplysninger, fremlægger yderligere oplysninger om deres tidligere eksport med henblik på den næste årsberetning; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bemærker, at kriterierne, der blev påberåbt for afslag, ifølge den nittende årsberetning var forskellige med hensyn til deres relevans, idet kriterium 1 blev påberåbt 82 gange, kriterium 2 119 gange, kriterium 3 103 gange, kriterium 4 85 gange, kriterium 5 8 gange, kriterium 6 12 gange, kriterium 7 139 gange og kriterium 8 én gang; bemærker med bekymring, at antallet af afviste tilladelser faldt samlet og også i relative tal (kun 0,76 % af ansøgningerne om tilladelse blev afvist i 2016 sammenlignet med næsten 1 % i 2015); bemærker med skuffelse, at rapporten fortsat ikke indeholder talmateriale om resultaterne af høringerne vedrørende meddelte afslag, og opfordrer medlemsstaterne til at inddrage disse oplysninger i de fremtidige årsrapporter; |
| --- | --- |

36.

| 37. | foreslår, at der indsamles yderligere oplysninger fra medlemsstaterne, som offentliggøres både på nationalt plan og i COARM-årsberetningen; foreslår endvidere, at COARM-årsberetningen udvides med en sammenfatning, som bl.a. skal indeholde sammenlignende tendenser i forhold til tidligere år og aggregerede tal; |
| --- | --- |

37.

Parlamentet og civilsamfundet

| 38. | bemærker, at det ikke er alle nationale parlamenter i EU, der gennemgår statslige beslutninger om udstedelse af tilladelser; henviser til Parlamentets forretningsorden, som giver mulighed for regelmæssigt at give respons på EU-årsberetningerne om våbeneksport; opfordrer i den forbindelse til, at den aktuelle situation forbedres, og at det sikres, at Parlamentet besvarer den årlige COARM-rapport med sin egen rapport, som bør holdes uden for kvoten; opfordrer de nationale parlamenter til at udveksle eventuel eksisterende bedste praksis inden for indberetning af og tilsyn med våbeneksport; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger de nationale parlamenters, Europa-Parlamentets, civilsamfundets, våbeneksportkontrolmyndighedernes og erhvervssammenslutningernes vigtige rolle med hensyn til både at støtte og fremme de aftalte standarder i den fælles holdning på nationalt plan og EU-plan og etablere en gennemsigtig, ansvarsfuld kontrolordning; kræver derfor, at der indføres en gennemsigtig og stærk kontrolmekanisme, som styrker parlamenternes og civilsamfundets rolle; tilskynder de nationale parlamenter, civilsamfundet og den akademiske verden til at føre uafhængig kontrol med våbenhandelen og opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at støtte sådanne aktiviteter, herunder økonomisk; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger vigtigheden og legitimiteten af det parlamentariske tilsyn, når det gælder oplysningerne med relation til våbeneksportkontrollen og måden, hvorpå denne kontrol gennemføres; kræver i den forbindelse tilvejebringelse af de foranstaltninger, den støtte og de oplysninger, der er nødvendige for at sikre, at den offentlige tilsynsfunktion kan udøves fuldt ud; |
| --- | --- |

40.

| 41. | foreslår, at eksporten af produkter, der finansieres inden for rammerne af EDIDP og/eller Den Europæiske Forsvarsfond, fremgår separat af de oplysninger, der fremlægges for COARM, for at sikre et tæt tilsyn med disse produkter, der er blevet finansieret fra det europæiske budget; opfordrer Rådet og Parlamentet til at aftale en detaljeret fortolknings- og gennemførelsesordning, herunder et tilsynsorgan, et sanktionsorgan og et etisk udvalg for at sikre, at kriterierne i den fælles holdning som minimum gælder for de produkter, der finansieres inden for rammerne af EDIDP og/eller Den Europæiske Forsvarsfond, for at sikre ens eksportrammer for de berørte lande; mener, at den fælles fortolkning og gennemførelse fremadrettet bør finde anvendelse på al våbeneksport fra medlemsstaterne; |
| --- | --- |

41.

International våbenkontrol og nedrustning

| 42. | understreger EU's ambition om at blive global forkæmper for fred; mener, at EU bør leve op til sit øgede ansvar om at sikre fred og sikkerhed i Europa og i verden ved hjælp af yderligere forbedrede eksportkontrolmekanismer og nedrustningsinitiativer, og at EU som en ansvarsfuld, global aktør bør gå forrest, dvs. at EU bør spille en aktiv rolle, hvor medlemsstaterne gør deres yderste for at nå en fælles holdning på områderne ikke-spredning af våben, verdensomspændende nedrustning og kontrol med våbenoverførsler samt inden for styrket forskning i og udvikling af teknologier og processer, der giver mulighed for at konvertere strukturer fra militær til civil anvendelse, og ved hjælp af foranstaltninger såsom tildeling af eksportfordele til de berørte varer; |
| --- | --- |

42.

| 43. | minder om, at alle medlemsstater har underskrevet FN's våbenhandelstraktat (ATT); opfordrer til universalisering af våbenhandelstraktaten og til at fokusere mere på de lande, der ikke har undertegnet den; roser endvidere outreachindsatsen i forbindelse med våbenhandelstraktaten og støtter en effektiv gennemførelse af den; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer medlemsstaterne til at bistå tredjelande i forbindelse med oprettelse, forbedring og anvendelse af våbenkontrolsystemer i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

44.

| 45. | gentager sin holdning vedrørende dødbringende autonome våbensystemer; opfordrer til, at eksport af produkter, der anvendes til udvikling og produktion af sådanne våbensystemer, forbydes; |
| --- | --- |

45.

| 46. | påpeger, at en effektiv international våbenkontrolaftale bør omfatte alle overførsler, herunder overførsler mellem stater, overførsler mellem stater og private slutbrugere, leasing samt lån, gaver, støtte eller enhver anden form for overførsel; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO's generalsekretær og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99.

(2)  EUT C 56 af 14.2.2018, s. 1.

(3)  EUT L 17 af 23.1.2018, s. 40.

(4)  EUT L 139 af 30.5.2017, s. 38.

(5)  EUT C 98 af 15.3.2018, s. 1.

(6)  http://www.wassenaar.org/control-lists/, »List of Dual-Use Goods and Technologies and Munitions List« (liste over varer og teknologier med dobbelt anvendelse og liste over ammunition), jf. Wassenaar-arrangementet om kontrol med eksporten af konventionelle våben og varer og teknologier med dobbelt anvendelse.

(7)  Traktaten om våbenhandel, FN, 13-27217.

(8)  EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1.

(9)  EUT L 134 af 29.5.2009, s. 1.

(10)  EUT L 338 af 13.12.2016, s. 1.

(11)  A/HRC/35/8.

(12)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 63.

(13)  EUT C 399 af 24.11.2017, s. 178.

(14)  EUT C 35 af 31.1.2018, s. 142.

(15)  EUT C 331 af 18.9.2018, s. 146.

(16)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 104.

(17)  EUT C 285 af 29.8.2017, s. 110.

(18)  »Trends in International Arms Transfers«, 2017 (SIPRI Fact Sheet, marts 2018).

(19)  http://enaat.org/eu-export-browser/licence.de.html

(20)  »Fælles vision, fælles handling: Et stærkere Europa — en global strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik«, Bruxelles, juni 2016.

(21)  »Oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond«, COM(2017)0295 af 7.6.2017.

(22)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016XG0406(01)&from=DA

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/45

---

P8_TA(2018)0456

Behov for en omfattende mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om behovet for en omfattende EU-mekanisme til beskyttelse af demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (2018/2886(RSP))

(2020/C 363/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (1),

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK), Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis samt Europarådets konventioner, anbefalinger, resolutioner og rapporter fra Den Parlamentariske Forsamling, Ministerkomitéen, menneskerettighedskommissæren og Venedigkommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK), Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis samt Europarådets konventioner, anbefalinger, resolutioner og rapporter fra Den Parlamentariske Forsamling, Ministerkomitéen, menneskerettighedskommissæren og Venedigkommissionen,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets udtalelse nr. 1/2018 af 17. juli 2018 om forslag af 2. maj 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets udtalelse nr. 1/2018 af 17. juli 2018 om forslag af 2. maj 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet,

| — | der henviser til 2018-rapporten om grundlæggende rettigheder fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), |
| --- | --- |

—

der henviser til 2018-rapporten om grundlæggende rettigheder fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2014 med titlen »En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet« (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2014 med titlen »En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet« (COM(2014)0158),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om et forslag om at opfordre Rådet til i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionens bygger på (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om et forslag om at opfordre Rådet til i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionens bygger på (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om Kommissionens beslutning om at tage artikel 7, stk. 1, i TEU i anvendelse i forbindelse med situationen i Polen (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om Kommissionens beslutning om at tage artikel 7, stk. 1, i TEU i anvendelse i forbindelse med situationen i Polen (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2017 om retssikkerhed i Malta (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2017 om retssikkerhed i Malta (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. april 2018 om beskyttelse af undersøgende journalister i Europa: sagen om den slovakiske journalist Ján Kuciak og Martina Kušnírová (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. april 2018 om beskyttelse af undersøgende journalister i Europa: sagen om den slovakiske journalist Ján Kuciak og Martina Kušnírová (5),

| — | der henviser til sin forhandling på plenarmødet den 3. oktober 2018 om retsstatsprincippet i Rumænien, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forhandling på plenarmødet den 3. oktober 2018 om retsstatsprincippet i Rumænien,

| — | der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om situationen for de grundlæggende rettigheder i EU i 2016 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om situationen for de grundlæggende rettigheder i EU i 2016 (6),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 2. maj 2018 til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (COM(2018)0322), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 2. maj 2018 til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (COM(2018)0322),

| — | der henviser til EU's resultattavle for retlige anliggender 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's resultattavle for retlige anliggender 2018,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og at dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og at dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag;

| B. | der henviser til, at der består et trekantsforhold mellem retsstatsprincippet, demokrati og grundlæggende rettigheder, som styrker hinanden indbyrdes og tilsammen fungerer som garant for EU's og medlemsstaternes forfatningsmæssige kerne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der består et trekantsforhold mellem retsstatsprincippet, demokrati og grundlæggende rettigheder, som styrker hinanden indbyrdes og tilsammen fungerer som garant for EU's og medlemsstaternes forfatningsmæssige kerne;

| C. | der henviser til, at Kommissionen i 2014 etablerede en ramme omkring retsstatsprincippet; der henviser til, at denne ramme kun er blevet benyttet en enkelt gang, og at dette instrument har vist sig at være utilstrækkeligt til at forebygge eller imødegå trusler mod retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen i 2014 etablerede en ramme omkring retsstatsprincippet; der henviser til, at denne ramme kun er blevet benyttet en enkelt gang, og at dette instrument har vist sig at være utilstrækkeligt til at forebygge eller imødegå trusler mod retsstatsprincippet;

| D. | der henviser til, at Den Europæiske Union ikke har en objektiv og permanent mekanisme til at overvåge demokratiet, de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Den Europæiske Union ikke har en objektiv og permanent mekanisme til at overvåge demokratiet, de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i alle medlemsstater;

| E. | der henviser til, at EU's resultattavle for retlige anliggender 2018 viser, at der fortsat er udfordringer, når det gælder om at sikre et fungerende retssystem i medlemsstaterne, og når det gælder virkningen af visse af de reformer, der gennemføres i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's resultattavle for retlige anliggender 2018 viser, at der fortsat er udfordringer, når det gælder om at sikre et fungerende retssystem i medlemsstaterne, og når det gælder virkningen af visse af de reformer, der gennemføres i medlemsstaterne;

| F. | der henviser til, at der foregår et stort antal traktatbrudsprocedurer inden for retlige anliggender, grundlæggende rettigheder og medborgerskab (7); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der foregår et stort antal traktatbrudsprocedurer inden for retlige anliggender, grundlæggende rettigheder og medborgerskab (7);

| G. | der henviser til, at FRA har offentliggjort adskillige rapporter, som kaster lys over de udfordringer, som demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder står over for i flere medlemsstater, når det drejer sig om spørgsmål som f.eks. den stadig mere reducerede plads til civilsamfundsorganisationer i Europa (8); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at FRA har offentliggjort adskillige rapporter, som kaster lys over de udfordringer, som demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder står over for i flere medlemsstater, når det drejer sig om spørgsmål som f.eks. den stadig mere reducerede plads til civilsamfundsorganisationer i Europa (8);

| H. | der henviser til, at trusler mod demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder er blevet mødt med ad hoc-reaktioner, hvilket betyder, at de forskellige medlemsstater har anlagt vidt forskellige strategier; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at trusler mod demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder er blevet mødt med ad hoc-reaktioner, hvilket betyder, at de forskellige medlemsstater har anlagt vidt forskellige strategier;

| I. | der henviser til, at Kommissionen har iværksat proceduren efter artikel 7, stk. 1, i TEU i lyset af situationen i Polen, og at Europa-Parlamentet har iværksat den samme procedure i lyset af situationen i Ungarn; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen har iværksat proceduren efter artikel 7, stk. 1, i TEU i lyset af situationen i Polen, og at Europa-Parlamentet har iværksat den samme procedure i lyset af situationen i Ungarn;

| J. | der henviser til, at Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender har nedsat en gruppe til overvågning af retsstatsprincippet, og at denne gruppe har påbegyndt sit arbejde vedrørende drab på undersøgende journalister og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender har nedsat en gruppe til overvågning af retsstatsprincippet, og at denne gruppe har påbegyndt sit arbejde vedrørende drab på undersøgende journalister og retsstatsprincippet;

| K. | der henviser til, at disse foranstaltninger fra EU's side er reaktive snarere end forebyggende, og at foranstaltningerne hæmmes af den uensartede og politiserede opmærksomhed, som udfordringer over for demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder giver anledning til i forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at disse foranstaltninger fra EU's side er reaktive snarere end forebyggende, og at foranstaltningerne hæmmes af den uensartede og politiserede opmærksomhed, som udfordringer over for demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder giver anledning til i forskellige medlemsstater;

| L. | der henviser til, at Kommissionen den 2. maj 2018 offentliggjorde et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet (COM(2018)0324); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen den 2. maj 2018 offentliggjorde et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet (COM(2018)0324);

| M. | der henviser til, at det i Den Europæiske Revisionsrets udtalelse nr. 1/2018 om forslaget til forordning blev understreget, at der er behov for yderligere at præcisere, hvilke vejledningskilder og procedurer der kan anvendes til at fastslå generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det i Den Europæiske Revisionsrets udtalelse nr. 1/2018 om forslaget til forordning blev understreget, at der er behov for yderligere at præcisere, hvilke vejledningskilder og procedurer der kan anvendes til at fastslå generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet;

| N. | der henviser til, at tidligere EU-rapporter om korruptionsbekæmpelse og 2018-landerapporterne inden for rammerne af det europæiske semester påpeger, at der er alvorlige betænkeligheder med hensyn til korruption i flere medlemsstater, hvilket virker undergravende på borgernes tillid til institutionerne og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at tidligere EU-rapporter om korruptionsbekæmpelse og 2018-landerapporterne inden for rammerne af det europæiske semester påpeger, at der er alvorlige betænkeligheder med hensyn til korruption i flere medlemsstater, hvilket virker undergravende på borgernes tillid til institutionerne og retsstatsprincippet;

| O. | der henviser til, at udfordringerne over for retsstatsprincippet og demokratiet i medlemsstaterne betyder, at området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er baseret på en simpel formodning om gensidig tillid (praesumptio iuris tantum), bliver bragt i fare; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at udfordringerne over for retsstatsprincippet og demokratiet i medlemsstaterne betyder, at området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er baseret på en simpel formodning om gensidig tillid (praesumptio iuris tantum), bliver bragt i fare;

| P. | der henviser til, at udfordringerne over for retsstatsprincippet og demokratiet i medlemsstaterne betyder, at legitimiteten af EU's optræden udadtil bliver sat på spil, navnlig i forbindelse med EU's tiltrædelses- og naboskabspolitikker; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at udfordringerne over for retsstatsprincippet og demokratiet i medlemsstaterne betyder, at legitimiteten af EU's optræden udadtil bliver sat på spil, navnlig i forbindelse med EU's tiltrædelses- og naboskabspolitikker;

| Q. | der henviser til, at alle EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer er forpligtede til at respektere, beskytte og fremme demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at alle EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer er forpligtede til at respektere, beskytte og fremme demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder;

| R. | der henviser til, at EU endnu ikke har tiltrådt EMRK trods sin forpligtelse til at gøre dette i henhold til artikel 6, stk. 2, i TEU; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU endnu ikke har tiltrådt EMRK trods sin forpligtelse til at gøre dette i henhold til artikel 6, stk. 2, i TEU;

| S. | der henviser til, at Kommissionen og Rådet ikke har reageret på Parlamentets beslutning om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder og hidtil har nægtet at vedtage den interinstitutionelle aftale om EU's pagt for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (DRG); |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Kommissionen og Rådet ikke har reageret på Parlamentets beslutning om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder og hidtil har nægtet at vedtage den interinstitutionelle aftale om EU's pagt for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (DRG);

| 1. | beklager det faktum, at Kommissionen endnu ikke har forelagt et forslag om en omfattende EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, og opfordrer Kommissionen til at gøre dette, navnlig ved at foreslå vedtagelse af den interinstitutionelle aftale om EU-pagten vedrørende DRG som led i sit kommende ikke-lovgivningsmæssige initiativ om en styrket håndhævelse af retsstatsprincippet i EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | gentager sin efterlysning af en omfattende, permanent og objektiv EU-mekanisme til beskyttelse af demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder og understreger, at en sådan mekanisme nu er mere påkrævet end nogensinde før; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager, at de vigtigste elementer i en sådan mekanisme, som foreslået af Parlamentet i form af en interinstitutionel pagt for DRG, ville bestå af en årlig evidensbaseret og ikkediskriminerende gennemgang, hvor alle EU-medlemsstaters overholdelse af de værdier, der er fastsat i artikel 2, ville blive vurderet på lige fod, og der ville blive udarbejdet landespecifikke henstillinger (den europæiske årsberetning om DRG), der skulle danne grundlag for en interparlamentarisk debat og en løbende politisk cyklus om DRG inden for EU-institutionerne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | der henviser til, at den europæiske DRG-årsberetning skal omfatte og supplere de eksisterende instrumenter, herunder resultattavlen for retlige anliggender, observatoriet for mediepluralisme, rapporten om korruptionsbekæmpelse samt peerevalueringsprocedurer med hjemmel i artikel 70 i TEUF og erstatte mekanismen for samarbejde og kontrol med Bulgarien og Rumænien; beklager Kommissionens beslutning om ikke at offentliggøre EU's rapport om bekæmpelse af korruption i 2017; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at overveje at sammenkæde sit forslag til forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet med en omfattende, permanent og objektiv EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Rådet til at indvilge i at forpligte sig til at indgå en interinstitutionel aftale om DRG-pagten og støtte yderligere forslag fra Kommissionen om at styrke demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at hvis Kommissionen og Rådet bliver ved med at afvise indgåelsen af en DRG-pagt, kunne Parlamentet tage initiativ til at få udarbejdet en pilotbetænkning om DRG og til at få igangsat en interparlamentarisk debat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Rådet til at påtage sig sin institutionelle rolle korrekt som led i de igangværende procedurer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU og til at informere Parlamentet omgående og fuldstændig i alle procedurens faser og til at anmode Parlamentet om at forelægge et begrundet forslag for Rådet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og til Det Europæiske Regionsudvalg til videredistribution blandt subnationale parlamenter og råd. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 162.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0340.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0055.

(4)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 29.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0183.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0056.

(7)  http://ec.europa.eu/atwork/applying-eu-law/infringements-proceedings/infringement_decisions/index.cfm?lang_code=EN&typeOfSearch=true&active_only=1&noncom=0&r_dossier=&decision_date_from=&decision_date_to=&PressRelease=true&DG=JUST&title=&submit=Search

(8)  Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder:»Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU«, Wien, 18. januar 2018.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/49

---

P8_TA(2018)0457

Gennemførelsen af EU’s associeringsaftale med Georgien

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om gennemførelsen af EU’s associeringsaftale med Georgien (2017/2282(INI))

(2020/C 363/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 8 og til afsnit V, særlig artikel 21, 22, 36 og 37, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) samt til del V i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og til afsnit V, særlig artikel 21, 22, 36 og 37, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) samt til del V i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side, som trådte fuldt ud i kraft den 1. juli 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side, som trådte fuldt ud i kraft den 1. juli 2016,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger af hhv. 18. december 2014, som indeholder udkastet til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side (1), og af 21. januar 2016 om associeringsaftaler/vidtgående og brede frihandelsområder med Georgien, Moldova og Ukraine (2), til sin henstilling af 15. november 2017 om Det Østlige Partnerskab (3), til sin lovgivningsmæssige beslutning af 14. marts 2018 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien (4) og til sin beslutning af 14. juni 2018 om besatte georgiske områder ti år efter den russiske invasion (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger af hhv. 18. december 2014, som indeholder udkastet til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side (1), og af 21. januar 2016 om associeringsaftaler/vidtgående og brede frihandelsområder med Georgien, Moldova og Ukraine (2), til sin henstilling af 15. november 2017 om Det Østlige Partnerskab (3), til sin lovgivningsmæssige beslutning af 14. marts 2018 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien (4) og til sin beslutning af 14. juni 2018 om besatte georgiske områder ti år efter den russiske invasion (5),

| — | der henviser til de årlige nationale handlingsplaner for gennemførelsen af associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien, |
| --- | --- |

—

der henviser til de årlige nationale handlingsplaner for gennemførelsen af associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien,

| — | der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Europa-Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens tjenestegrene af 9. november 2017»Association Implementation Report on Georgia« (SWD(2017)0371), |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Europa-Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens tjenestegrene af 9. november 2017»Association Implementation Report on Georgia« (SWD(2017)0371),

| — | der henviser til de fælles erklæringer fra topmøderne i Det Østlige Partnerskab, senest den 24. november 2017 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles erklæringer fra topmøderne i Det Østlige Partnerskab, senest den 24. november 2017 i Bruxelles,

| — | der henviser til samarbejdsrammen »20 konkrete mål for 2020«, som blev etableret under topmødet i Riga i 2015, og som fremmer stærkere økonomi, stærkere regeringsførelse, stærkere konnektivitet og stærkere samfund, |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsrammen »20 konkrete mål for 2020«, som blev etableret under topmødet i Riga i 2015, og som fremmer stærkere økonomi, stærkere regeringsførelse, stærkere konnektivitet og stærkere samfund,

| — | der henviser til den fælles støtteramme for EU's støtte til Georgien (2017-2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles støtteramme for EU's støtte til Georgien (2017-2020),

| — | der henviser til resultatet af det fjerde møde i Associeringsrådet EU-Georgien den 5. februar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af det fjerde møde i Associeringsrådet EU-Georgien den 5. februar 2018,

| — | der henviser til resultaterne af møderne i Den Parlamentariske Forsamling Euronest, senest dem fra den 25.-27. juni 2018, som mundede ud i syv beslutninger og en opfordring til EU om at øge sin mæglingsindsats i de fastfrosne konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af møderne i Den Parlamentariske Forsamling Euronest, senest dem fra den 25.-27. juni 2018, som mundede ud i syv beslutninger og en opfordring til EU om at øge sin mæglingsindsats i de fastfrosne konflikter,

| — | der henviser til sluterklæringen og henstillingerne fra det sjette møde i Det Parlamentariske Associeringsudvalg EU-Georgien, som blev afholdt den 26. april 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringen og henstillingerne fra det sjette møde i Det Parlamentariske Associeringsudvalg EU-Georgien, som blev afholdt den 26. april 2018,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra det tredje møde for Civilsamfundsplatformen EU-Georgien den 22. marts 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra det tredje møde for Civilsamfundsplatformen EU-Georgien den 22. marts 2018,

| — | der henviser til Kommissionens første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen, som blev offentliggjort den 20. december 2017 (COM(2017)0815), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen, som blev offentliggjort den 20. december 2017 (COM(2017)0815),

| — | der henviser til Venedigkommissionens endelige udtalelse af 19. marts 2018 om Georgiens forfatningsreform (CDL-AD(2018)005), |
| --- | --- |

—

der henviser til Venedigkommissionens endelige udtalelse af 19. marts 2018 om Georgiens forfatningsreform (CDL-AD(2018)005),

| — | der henviser til fælles arbejdsdokument af 21. september 2015 fra tjenestegrenene med titlen »Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020« (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles arbejdsdokument af 21. september 2015 fra tjenestegrenene med titlen »Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020« (SWD(2015)0182),

| — | der henviser til Transparency Internationals rapport af 2. juli 2015 med titlen »The State of Corruption: Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Transparency Internationals rapport af 2. juli 2015 med titlen »The State of Corruption: Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine«,

| — | der henviser til ekspertundersøgelserne, der er udarbejdet for Udenrigsudvalget, herunder undersøgelsen af »The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood — Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries«, som blev offentliggjort den 26. oktober 2017 (6), undersøgelsen med titlen »Association agreements between the EU and Moldova, Georgia and Ukraine«, som blev offentliggjort den 28. juni 2018 (7) og den sammenlignende undersøgelse med titlen »The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine: a comparative perspective«, som blev offentliggjort i september 2018 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til ekspertundersøgelserne, der er udarbejdet for Udenrigsudvalget, herunder undersøgelsen af »The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood — Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries«, som blev offentliggjort den 26. oktober 2017 (6), undersøgelsen med titlen »Association agreements between the EU and Moldova, Georgia and Ukraine«, som blev offentliggjort den 28. juni 2018 (7) og den sammenlignende undersøgelse med titlen »The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine: a comparative perspective«, som blev offentliggjort i september 2018 (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), i og bilag 3 til Formandskonferencens afgørelse af 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), i og bilag 3 til Formandskonferencens afgørelse af 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A8-0320/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A8-0320/2018),

| A. | der henviser til, at forbindelserne mellem EU og Georgien hele tiden uddybes i kraft af nye væsentlige resultater i overensstemmelse med associeringsaftalen mellem EU og Georgien (AA), det vidtgående og brede frihandelsområde (DCFTA) og associeringsdagsordenen, herunder ikrafttrædelsen af den visumfrie ordning og Georgiens tiltrædelse af energifællesskabet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forbindelserne mellem EU og Georgien hele tiden uddybes i kraft af nye væsentlige resultater i overensstemmelse med associeringsaftalen mellem EU og Georgien (AA), det vidtgående og brede frihandelsområde (DCFTA) og associeringsdagsordenen, herunder ikrafttrædelsen af den visumfrie ordning og Georgiens tiltrædelse af energifællesskabet;

| B. | der henviser til, at fuld respekt for centrale værdier, herunder demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, inklusive mindretals rettigheder, udgør en hjørnesten i yderligere europæisk integration; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at fuld respekt for centrale værdier, herunder demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, inklusive mindretals rettigheder, udgør en hjørnesten i yderligere europæisk integration;

| C. | der henviser til, at den humanitære situation i og isolationen af de besatte regioner Abkhasien og Sydossetien fortsat er en af de vigtigste udfordringer for Georgien; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den humanitære situation i og isolationen af de besatte regioner Abkhasien og Sydossetien fortsat er en af de vigtigste udfordringer for Georgien;

| D. | der henviser til, at Transparency Internationals 2017-indeks for iagttaget korruption viser, at der fortsat er gode resultater med bekæmpelsen af korruption; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Transparency Internationals 2017-indeks for iagttaget korruption viser, at der fortsat er gode resultater med bekæmpelsen af korruption;

| E. | der henviser til, at den nye nationale strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet for 2017-2020 og handlingsplanen, som blev vedtaget i 2017, har fokus på at bekæmpe »sammensvorne tyve«, narkotika i transit og cyberkriminalitet og på at introducere analysebaseret politiarbejde og nærpoliti; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den nye nationale strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet for 2017-2020 og handlingsplanen, som blev vedtaget i 2017, har fokus på at bekæmpe »sammensvorne tyve«, narkotika i transit og cyberkriminalitet og på at introducere analysebaseret politiarbejde og nærpoliti;

| F. | der henviser til, at Istanbulkonventionen, som gav mandat til at forebygge og bekæmpe vold mod kvinder og vold i hjemmet, trådte i kraft den 1. september 2017, ligesom der blev oprettet en tværinstitutionel kommission om ligestilling mellem kønnene, vold mod kvinder og vold i hjemmet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Istanbulkonventionen, som gav mandat til at forebygge og bekæmpe vold mod kvinder og vold i hjemmet, trådte i kraft den 1. september 2017, ligesom der blev oprettet en tværinstitutionel kommission om ligestilling mellem kønnene, vold mod kvinder og vold i hjemmet;

| G. | der henviser til, at Journalister Uden Grænsers internationale pressefrihedsindeks viser en lille forbedring, idet Georgien er rykket op fra en 64. plads i 2017 til en 61. plads i 2018; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Journalister Uden Grænsers internationale pressefrihedsindeks viser en lille forbedring, idet Georgien er rykket op fra en 64. plads i 2017 til en 61. plads i 2018;

| 1. | ser med stor tilfredshed på, at reformsporet fortsættes, og på de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af AA og DCFTA, hvilket har placeret Georgien som en af EU's vigtige partnere i regionen; opfordrer de georgiske myndigheder til fortsat at sikre stabilitet, yderligere demokratiske reformer og økonomiske og sociale forbedringer for georgiere, der er ramt af fattigdom, arbejdsløshed og et højt niveau af økonomisk begrundet udvandring, som en afgørende faktor for at vinde folks tillid på vejen mod at genetablere Georgiens suverænitet og territoriale integritet inden for landets internationalt anerkendte grænser og for at styrke samarbejdet mellem EU og Georgien; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker med tilfredshed, at Georgiens europæiske dagsorden fortsat opnår tværpolitisk konsensus og støtte fra størstedelen af landets borgere; påpeger, at enhver europæisk stat i henhold til artikel 49 i TEU og i overensstemmelse med Rom-erklæringen af 25. marts 2017 kan ansøge om at blive medlem af EU, forudsat at den overholder Københavnskriterierne; minder i mellemtiden om forslaget om en »Østpartnerskab+«-politik, som Parlamentet har gjort sig til fortaler for med henblik på at åbne for flere perspektiver; glæder sig over den georgiske regerings initiativ med at udarbejde en køreplan for integration i EU med sigte på at styrke de løbende forbindelser mellem EU og Georgien; glæder sig over Georgiens aktive engagement i de aktiviteter, der gennemføres af de multilaterale platforme under Det Østlige Partnerskab; |
| --- | --- |

2.

| 3. | roser de georgiske myndigheder for deres gentagne oplysningskampagner om de fordele og økonomiske muligheder, der kommer af AA og DCFTA, samt for den bistand de har ydet i forbindelse med håndteringen af de nødvendige justeringer; |
| --- | --- |

3.

Institutionelle rammer for gennemførelse af associeringsaftalen

| 4. | bemærker, at EU's støtte til Georgien vil nå op på mellem 371 og 453 mio. EUR for 2017-2020, og at der er yderligere midler til rådighed efter »mere for mere«-princippet i overensstemmelse med associeringsdagsordenen mellem EU og Georgien; tilskynder Kommissionen til at yde denne bistand proportionalt med Georgiens absorptionskapacitet og reformbestræbelser; noterer sig Georgiens beslutning om at reducere det samlede antal ministerier fra 14 til 11 med henblik på en funktionsmæssig optimering og reduktion af udgifterne og glæder sig over den georgiske regerings beslutning om at omfordele de derved opnåede besparelser til uddannelse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer til, at premierministeren og udenrigsministeren i højere grad inddrages i at skabe politisk tilsyn på højt niveau med gennemførelsen af AA, navnlig gennem strømlining af relevante regeringsstrukturer, koordinering og synkronisering af ressortministeriernes planer og deres fulde og effektive gennemførelse; glæder sig over, at Statsministerens Kontor for Europæisk Integration er blevet lagt ind under udenrigsministeriet; foreslår dog, at ejerskabet af den europæiske integration fordeles på hele det ministerielle apparat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over vedtagelsen af en treårsudgave af gennemførelsesplanen for AA/DCFTA, og anmoder myndighederne om at udarbejde en reformstrategi, der supplerer disse planer, og som er fokuseret på resultater, der rækker ud over lovgivning og uddannelse af personale, og baseret på en konsekvensanalyse udarbejdet af eksperter, som også bør omfatte det interinstitutionelle samarbejde mellem parlamentet, regeringen og præsidentens kontor; tilskynder i denne forbindelse det georgiske parlament til at intensivere kontrollen af foreneligheden af nationale udkast til reformforslag med AA; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger nødvendigheden af, at Georgien udpeger højt kvalificeret personale til at gennemføre associeringsdagsordenen; opfordrer derfor de georgiske myndigheder til at garantere, at de strukturelle enheder, som tager sig af europæiske integrationsspørgsmål i alle ministerierne, udstyres med et tilstrækkeligt antal særligt kvalificerede embedsmænd; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og/eller Kommissionen til at yde bistand med kapacitetsopbygning og uddannelse af georgiske embedsmænd, der tager sig af gennemførelsen af AA/DCFTA; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over oprettelsen af den interparlamentariske forsamling for Georgien, Moldova og Ukraine og tilskynder denne forsamling til også at kontrollere gennemførelsen af AA'erne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten og/eller Kommissionen til at intensivere overvågningen af gennemførelsen af AA, navnlig via en forøgelse af de afsatte menneskelige ressourcer med indgående ekspertise inden for det georgiske forvaltnings- og retssystem, samt til at bevæge sig i retning af en kvalitativ vurdering af fremskridt, navnlig gennem indførelse af screeningprocesser, der giver mulighed for at vurdere den grad af overensstemmelse med gældende EU-ret, som rent faktisk opnås med AA; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver den afgørende rolle, som civilsamfundet, herunder arbejdsmarkedets parter, spiller i gennemførelsen af AA, som aktører, der fører tilsyn med reformerne, og glæder sig over deres indsats med hensyn til at overvåge gennemførelsen af aftalen; opfordrer de georgiske myndigheder til at sikre, at der gennemføres reformer i henhold til AA/DCFTA med fuld inddragelse af lokale myndigheder og repræsentanter for civilsamfundet samt arbejdsmarkedets parter for så vidt angår problemstillingen med at opnå en »europæisk« social model, og opfordrer myndighederne og EU til at sikre, at de og befolkningen i fjerntliggende områder har adgang til oplysninger om gennemførelsen af AA; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fremhæver betydningen af proaktiv kommunikation til de georgiske borgere om de håndgribelige fordele ved og målene for Det Østlige Partnerskab samt behovet for at bekæmpe disinformation gennem faktabaserede, tilgængelige oplysninger af høj kvalitet på alle partnerlandets sprog; opfordrer Georgien til at forbedre sin kommunikationsstrategi med støtte fra EU og dets medlemsstater; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over åbningen af Det Østlige Partnerskabs Europaskole i Tbilisi den 4. september 2018 med en international studentereksamen for studerende fra alle lande i Det Østlige Partnerskab; tilskynder de georgiske myndigheder til at forbedre den rolle, som europæiske studier spiller i almindelige skolers og universiteters læseplaner; |
| --- | --- |

12.

| 13. | støtter de foreløbige resultater og konklusioner i forbindelse med første runde af præsidentvalget i Georgien i 2018 som forelagt af den internationale valgobservationsmission, herunder delegationen fra Parlamentet; glæder sig over valgets konkurrenceprægede karakter, og at der ikke har været nogen voldshændelser; beklager Ruslands besættelse af Sydossetien og Abkhasien og de sydossetiske facto-myndigheders beslutning om at lukke den administrative grænse med Georgien og dermed forhindre mange georgiske statsborgere i at afgive deres stemme; opfordrer myndighederne og de politiske partier til at gøre noget ved disse problemstillinger inden anden runde, navnlig misbruget af statslige midler og de alt for høje lofter for kampagnefinansiering samt højtstående embedsmænds voldsomme verbale angreb på uafhængige civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

13.

Politisk dialog

| 14. | gentager, at EU's holdning til Georgiens forfatningsreform svarer til Venedigkommissionens generelt positive vurdering; beklager, at indførelsen af et valgsystem udelukkende med forholdstalsrepræsentation er blevet udskudt til 2024; gentager, at Parlamentet er rede til at observere fremtidige valg i Georgien og til at bistå de georgiske myndigheder med opfølgningen på og gennemførelsen af de henstillinger, der vil blive fremsat; gentager, at den centrale valgkommissions sammensætning bør være fri for politisk indflydelse, og at der i perioden forud for valget ikke bør forekomme nogen form for misbrug af administrative midler; opfordrer de georgiske myndigheder til at foretage en meningsfuld undersøgelse af de politisk motiverede voldelige episoder under parlamentsvalget i 2016; |
| --- | --- |

14.

| 15. | støtter den demokratiske styrkelse af Georgiens politiske institutioner og er opsat på at hjælpe til på dette område; bemærker, at Georgien er blandt de få lande, hvor alle magtorganer er involveret i partnerskabet om åben regeringsførelse; understreger, at det er vigtigt at forfølge en ambitiøs reformdagsorden med sigte på statsinstitutionernes og deres personales politiske neutralitet; fremhæver oppositionens rolle i et parlamentarisk system og understreger, at der er et presserende behov for at indføre strengere mekanismer til at kontrollere den udøvende magt, som bl.a. omfatter parlamentsmedlemmers mulighed for regelmæssigt at stille spørgsmål til ministrene og premierministeren for at holde dem ansvarlige; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over den effektive gennemførelse af den visumfri ordning for georgiske statsborgere siden den 27. marts 2017; noterer sig Georgiens opfyldelse af benchmarkene for visumliberalisering og tilskynder til regelmæssig overvågning heraf for at sikre, at de fortsat opfyldes; bemærker, at indførelsen af visumfri ordninger giver positive resultater i form af udvikling af mellemfolkelige kontakter; roser Georgien for de foranstaltninger, der er truffet for straks at afhjælpe overtrædelser af den visumfri ordning, og opfordrer EU-medlemsstaterne til at anerkende Georgien som et sikkert oprindelsesland; fremhæver vigtigheden af at optrappe samarbejdet mellem de retslige myndigheder og håndhævelsesorganerne i Georgien og EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over den fortsatte gennemførelse af Georgiens migrationsstrategi og -handlingsplan og styrkelsen af genoprettelsen af grænsesektorerne med Tyrkiet og Aserbajdsjan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | støtter Georgien i dets udøvelse af en politik for fredelig konfliktløsning, forsoning og dialog og dets konstruktive deltagelse i de internationale drøftelser i Genève; glæder sig over den georgiske indsats for at opretholde dialogen med Rusland; roser initiativet »Et skridt til en bedre fremtid«, som blev præsenteret den 4. april 2018, og som har til formål at forbedre de humanitære og socioøkonomiske forhold for befolkninger, der er bosiddende i besatte områder, og fremme mellemfolkelige kontakter og tillidsopbygning mellem splittede lokalsamfund; |
| --- | --- |

18.

| 19. | minder med beklagelse om, at Den Russiske Føderation efter 10 år fortsætter sin ulovlige besættelse af georgiske territorier, og gentager sin utvetydige støtte til Georgiens suverænitet og territoriale integritet; noterer sig Georgiens søgsmål mod Rusland ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol om anvendelse af tvangsforanstaltninger over for personer, der er bosiddende i Abkhasien og Sydossetien, og Georgiens vedtagelse af en beslutning om oprettelse af Otkhozoria-Tatunashvili-listen over personer, der er dømt for eller genstand for en efterforskning om mord, bortførelse, tortur eller umenneskelig behandling; understreger, at det internationale samfund skal indtage en konsekvent, koordineret, fælles og håndfast holdning til Ruslands besættelses- og annekteringspolitik; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer indtrængende de georgiske myndigheder til at gøre sig yderligere bestræbelser på at overvinde de eksisterende hindringer og forsøge at udbrede fordelene ved AA og DCFTA til befolkningerne i Abkhasien og Tskhinvaliregionen/Sydossetien ved at forbedre kommunikationen vedrørende de nye muligheder, som hidrører fra aftalen, og udvikle ad hoc-projekter inden for handel og økonomisk samarbejde på lokalt plan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | roser Georgiens fortsatte deltagelse i civile og militære krisestyringsoperationer inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP); understreger, at der er behov for yderligere at udvikle en dialog på højt plan om sikkerhedsspørgsmål mellem EU og Georgien, navnlig om bekæmpelse af radikalisering, voldelig ekstremisme, propaganda og hybride trusler; |
| --- | --- |

21.

Retsstat, god regeringsførelse og mediefrihed

| 22. | anerkender Georgiens resultater med hensyn til bekæmpelse af korruption på lavt niveau og mellemniveau, som har ført til en god regional placering i indekserne for iagttaget korruption; fremhæver ikke desto mindre, at elitens korruption på højt niveau fortsat er et alvorligt problem; roser Georgiens gennemførelse af strategien for bekæmpelse af korruption og den tilhørende handlingsplan; opfordrer Georgien til at sørge for, at Agenturet for Korruptionsbekæmpelse er uafhængigt, fri for enhver form for politisk indflydelse og adskilt fra den statslige sikkerhedstjeneste; gentager, at det er vigtigt med en reel tredeling af magten og en klar adskillelse mellem politik og økonomiske interesser, og understreger, at bekæmpelse af korruption kræver et uafhængigt retsvæsen og en solid resultatliste over efterforskning af sager om korruption på højt niveau, som endnu ikke er etableret; anser Georgien for at være en af EU's vigtige partnere på forskellige samarbejdsområder såsom bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer indtrængende de georgiske myndigheder til at etablere en fuldt udbygget, uafhængig og effektiv mekanisme, som er adskilt fra statsadvokaturen, til at efterforske og føre sager om retshåndhævelsespersonales embedsmisbrug for at gøre noget ved den vedvarende manglende ansvarliggørelse; glæder sig derfor over oprettelsen af det statslige inspektorat for efterforskning af menneskerettighedskrænkelser begået af retshåndhævende myndigheder; |
| --- | --- |

23.

| 24. | er stærkt bekymret over det pres, som Tyrkiet lægger på tyrkiske statsborgere i Georgien og på uddannelsesinstitutioner på grund af deres påståede forbindelse med Gülen-bevægelsen; opfordrer indtrængende de georgiske myndigheder til at følge sagen nøje og sikre, at de retslige procedurer og eventuelle foranstaltninger, der træffes, er i fuld overensstemmelse med europæiske principper og standarder; opfordrer indtrængende EU til at støtte og hjælpe landene i Det Østlige Partnerskab med at modstå det pres, som især Tyrkiet har udøvet gennem de seneste måneder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | noterer sig den igangværende reform af retsvæsenet og tegn på større upartiskhed og gennemsigtighed i retsvæsenet, men minder om Venedigkommissionens bekymring over foreslåede lovændringer, som ikke sikrer politisk neutralitet for Rådet af Anklagere i Georgien; opfordrer til, at der træffes alle nødvendige foranstaltninger for at styrke retsvæsenet — bl.a. gennem en styrkelse af den administrative kapacitet — og at retsvæsenet og anklagemyndigheden sikres fuld uafhængighed, og opfordrer til demokratisk kontrol af indenrigsministeriet, herunder politiet og sikkerhedstjenesterne, som behøver et grundigt eftersyn og reformer, bl.a. med henblik på at sikre gennemsigtighed, navnlig med hensyn til udvælgelse, udnævnelse og forfremmelse af dommere samt i disciplinærsager, som vedrører dem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fremhæver betydningen af de igangværende reformer af den offentlige forvaltning; glæder sig over den nyligt vedtagne tjenestemandslov og forventer, at den gennemføres hurtigt med henblik på at sikre en holdbar forøgelse af den offentlige tillid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bemærker med bekymring, at den georgiske regering har undladt at vedtage ny lovgivning med henblik på at forbedre offentlighedens adgang til oplysninger; beklager, at den foreslåede reform medfører yderligere begrænsninger på adgangen inden for dette område; opfordrer den georgiske regering til at sikre reel adgang til offentlige oplysninger; minder om, at dette er et meget vigtigt tilsagn, som er afgivet inden for rammerne af AA; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer indtrængende Georgiens regering til at gå videre med gennemførelsen af reformen af forvaltningen af de offentlige finanser; |
| --- | --- |

28.

| 29. | glæder sig over vedtagelsen af den nationale strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer det georgiske parlament til at overveje en pakke af ændringer, der tager sigte på at reformere lovgivningen om narkotikapolitikken i overensstemmelse med forfatningsdomstolens afgørelse af 30. november 2017; |
| --- | --- |

30.

| 31. | glæder sig over det georgiske parlaments godkendelse af en lovpakke, der skal forbedre situationen for indsatte; |
| --- | --- |

31.

Respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder

| 32. | opfordrer de georgiske myndigheder til yderligere at operationalisere landets koordinationsmekanisme for menneskerettigheder og styrke dens medvirken i multilaterale fora; giver udtryk for bekymring over de manglende fremskridt i efterforskningen af bortførelsen af den aserbajdsjanske journalist, Afgan Mukhtarli, fra Tbilisi, som har afsløret mange mangler med hensyn til sikkerhedstjenesternes funktionsmåde, herunder partipolitisk indblanding; opfordrer den georgiske regering til at fremlægge en hurtig og troværdig konklusion af efterforskningen og understreger nødvendigheden af, at Georgien sørger for trygge og sikre rammer for menneskerettighedsforkæmpere, der opholder sig på dets område, for at tilsikre, at sådanne gerninger ikke forekommer igen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | noterer sig Menneskerettighedsdomstolens dom af 28. november 2017 vedrørende den tidligere premierminister Vano Meridraishvili, i hvilken der blev fastslået en overtrædelse af artikel 18 i den europæiske menneskerettighedskonvention, idet man havde fulgt en »skjult dagsorden« og havde »skjulte motiver« i forbindelse med anholdelsen af den tidligere premierminister; |
| --- | --- |

33.

| 34. | fremhæver betydningen af en klar, gennemsigtig og menneskerettighedsbaseret politik og mekanismer til efterforskning, retsforfølgning og erstatning i forbindelse med menneskerettighedskrænkelser, som er begået under tidligere regeringer, med en forsikring om, at processen fuldt ud overholder principperne om retsstaten og en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer de georgiske myndigheder til at tage yderligere skridt til at værne om de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne, navnlig for udsatte grupper, ved at bekæmpe hadefulde ytringer om og forskelsbehandling af LGBTQI-personer, romaer, personer, der lever med hiv/aids, personer med handicap og andre mindretal, bl.a. på arbejdsmarkedet gennem en ændret arbejdsmarkedslov; opfordrer navnlig Georgien til at harmonisere lovgivningen om rettigheder for personer med handicap med FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, som landet ratificerede i 2014; glæder sig over Georgiens ratifikation af Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen) samt vedtagelsen af loven om officielle sprog og den statslige strategi for borgernes lighed og integration og opfordrer til en hurtig gennemførelse heraf og oprettelse af en effektiv overvågningsmekanisme; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer de georgiske myndigheder til at tage yderligere skridt til at beskytte kvinder mod alle former for vold, seksuelt misbrug og chikane på arbejdspladsen og i det offentlige rum, samt til at øge antallet af kvinder på arbejdsmarkedet og i politik, hvor de stadig er underrepræsenteret; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer til, at beskyttelsen af børns rettigheder styrkes, herunder forebyggelsen af vold mod børn og adgangen til uddannelse for alle børn, herunder børn med handicap; gentager, at den georgiske regering har ansvaret for at føre grundigt tilsyn med situationen for børn på børnehjem og på religiøse døgninstitutioner; |
| --- | --- |

37.

| 38. | minder om betydningen af frie og uafhængige massemedier samt af pluralisme og gennemsigtighed med hensyn til ejerskab i medieverdenen som centrale demokratiske principper; noterer sig med tilfredshed forbedringerne i Georgien, som er afspejlet i 2018-udgaven af det internationale pressefrihedsindeks, der er oprettet af Journalister uden Grænser; fremhæver politiseringen af medieindhold; minder om sagen om tv-kanalen Rustavi 2; |
| --- | --- |

38.

Handel og økonomisk samarbejde

| 39. | glæder sig over den vægt, der lægges på jobskabelse og på arbejdstagerrettigheder, navnlig gennem vedtagelsen af loven om sikkerhed på arbejdspladsen, for at sætte effektivt ind overfor det dramatiske antal dødsfald som følge af arbejdsulykker; opfordrer indtrængende det georgiske parlament til at udvide lovens anvendelsesområde med henblik på at undgå undtagelser; minder de georgiske myndigheder om forpligtelsen til at overholde de internationale standarder for arbejdstagerrettigheder og understreger, at det er nødvendigt at omdanne Afdelingen for Tilsyn med Arbejdsforhold til et fuldt udbygget og uafhængigt arbejdstilsynssystem i overensstemmelse med ILO's konvention 81 for at forbedre sikkerheden på arbejdspladsen og mindske omfanget af sort arbejde; kræver, at arbejdsgiverne ophører med at forskelsbehandle dem, der benytter sig af deres fagforeningsrettigheder; er bekymret over børnearbejde og utilstrækkelig foreningsfrihed for fagforeninger; minder om, at sikkerhed på arbejdspladsen er af afgørende betydning ifølge kravene i AA; |
| --- | --- |

39.

| 40. | bemærker, at EU er Georgiens største handelspartner, der tegner sig for næsten en tredjedel af den samlede handel, såvel som den vigtigste donor og største kilde til direkte udenlandske investeringer; glæder sig over gennemførelsen af centrale strukturreformer, der sigter mod at forbedre det økonomiske klima og erhvervsklimaet samt at maksimere de fordele, der følger af DCFTA; bemærker med tilfredshed de fremskridt, Georgien har gjort med tilnærmelsen af sin lovgivning på handelsrelaterede områder, herunder sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, men opfordrer til større fremskridt inden for fødevaresikkerhed; fremhæver betydningen af de igangværende strukturreformer med henblik på at forbedre investeringsklimaet i Georgien; understreger, at de georgiske myndigheder er nødt til at garantere en fair fordeling af Georgiens økonomiske vækst blandt befolkningen samt gennemførelsen af AA til gavn for SMV'erne; |
| --- | --- |

40.

| 41. | bemærker med tilfredshed, at visse nye produkter er begyndt at blive eksporteret til EU, selv om Georgien stadig hovedsagelig eksporterer landbrugsråvarer og råstoffer; tilskynder Kommissionen til at bistå Georgien med at indkredse de områder, der yderligere kan fremme økonomisk diversificering, og prioritere dem i forbindelse med gennemførelsen af DCFTA; anbefaler, at Georgien overvejer en diversificeringsstrategi for varer, der eksporteres til EU's markeder; |
| --- | --- |

41.

| 42. | noterer sig med tilfredshed de fremskridt, der er gjort med hensyn til offentlige udbud, med den planlagte tilpasning af lovgivningen senest i 2022; fremhæver betydningen af en upartisk og uafhængig prøvelsesinstans; opfordrer indtrængende Georgiens regering til at forbedre gennemsigtigheden i det offentlige udbudssystem, navnlig ved at begrænse undtagelserne fra åbne udbud i loven om offentlige udbud for at reducere den samlede mængde af kontrakter uden forudgående konkurrencebaserede udbud; |
| --- | --- |

42.

| 43. | glæder sig over Georgiens tiltrædelse af konventionen om pan-Euro-Middelhavs-regler for præferenceoprindelse, der vil muliggøre oprindelseskumulation inden for rammerne af DCFTA; tilskynder Georgien til ligeledes at tiltræde konventionen om en fælles forsendelsesprocedure; |
| --- | --- |

43.

Energi og andre samarbejdsområder

| 44. | glæder sig over Georgiens medlemskab af energifællesskabet og de fremskridt, der er gjort i retning af at integrere Georgiens energimarked og EU's energimarked gennem lovgivningsmæssig konvergens, i overensstemmelse med AA og energifællesskabstraktaten; er af den faste overbevisning, at dette vil bidrage yderligere til at opfylde betingelserne for et paneuropæisk energimiks i overensstemmelse med Parisaftalen om foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer og mål 10 i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling vedrørende foranstaltninger til bekæmpelse af energifattigdom; opfordrer indtrængende de georgiske myndighede til at gøre sig alle nødvendige bestræbelser på at optrappe indførelsen af EU's gældende energilovgivning samt udviklingen af det videnskabelige samarbejde og innovation inden for energieffektivitet og vedvarende energikilder; bemærker, at planer, som f.eks. at lægge energiministeriet ind under ministeriet for økonomi og bæredygtig udvikling, bør træffes i tæt samarbejde med det georgiske parlament; |
| --- | --- |

44.

| 45. | henstiller, at de georgiske myndigheder udvikler en robust national energistrategi, mindsker omfanget af energisubsidier og styrker energiforsyningssikkerheden og energiuafhængigheden; tilskynder til udvikling af vedvarende energi og energieffektivitet og til vedtagelse af de nødvendige love samt en tilpasning af de institutionelle rammer; tilskynder til en styrkelse af energitransitfunktionerne; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at der er behov for yderligere gennemførelsesbestræbelser på transport- og miljøområdet; opfordrer indtrængende den georgiske regering til at vedtage en strategi for bekæmpelse af luftforurening; opfordrer de georgiske myndigheder til at øge offentlighedens deltagelse i beslutningstagningen om miljøspørgsmål og den udstrækning, i hvilken miljøoplysninger deles, for at stimulere offentlighedens interesse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | minder om, at miljøforvaltning er et centralt element i kravene i AA; glæder sig over, at en ny lov om miljøkonsekvensvurdering er trådt i kraft i overensstemmelse med EU-lovgivningen og med vedtagelsen af køreplanen for klimahandlingsplanen; opfordrer til en yderligere tilpasning af de nationale miljøpolitikker til EU's mål for bekæmpelse af klimaændringer i overensstemmelse med Parisaftalen fra 2015, og navnlig færdiggørelsen og vedtagelsen af lavemissionsudviklingsstrategien; |
| --- | --- |

47.

| 48. | bemærker, at Georgien har forpligtet sig til effektivt at gennemføre multilaterale miljøaftaler i henhold til kapitlet om handel og bæredygtig udvikling, som skal forbedres yderligere; |
| --- | --- |

48.

| 49. | noterer sig den georgiske regerings plan om at videreudvikle vandkraft; opfordrer i denne forbindelse de georgiske myndigheder til at indføre og overholde EU's standarder i alle projekterne, og navnlig til at anvende en åben og gennemsigtig procedure for miljøkonsekvensvurdering, der inddrager alle relevante interessenter i de vigtigste faser af beslutningsprocessen; |
| --- | --- |

49.

Institutionelle bestemmelser

| 50. | mener, at det er nyttigt fra tid til anden at inddrage de georgiske myndigheder i udarbejdelsen af relevant lovgivning for at gøre processen mere inkluderende og for at reducere overgangsomkostningerne for Georgien, og opfordrer Kommissionen til at udnytte mekanismerne for forudgående informationsudveksling fuldt ud; |
| --- | --- |

50.

| 51. | gentager sin beslutning om at styrke overvågningen af gennemførelsen af internationale aftaler med EU's østlige partnere; opfordrer endnu en gang Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til hyppigere at sende Parlamentet og Rådet detaljerede skriftlige rapporter om gennemførelsen af disse aftaler; |
| --- | --- |

51.

| 52. | bemærker, at evalueringen af gennemførelsen af DCFTA i meget høj grad er fokuseret på handelsstrømme og handelsbarrierer; opfordrer Kommissionen til på passende vis at overvåge og vurdere gennemførelsen af DCFTA med særlig vægt på gennemførelsen af den gældende EU-ret i national ret og på virkningerne for det georgiske samfund samt til at fremlægge offentlige og omfattende årlige rapporter, herunder om den tekniske og økonomiske støtte, der ydes af EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer Rådet og Kommissionen til fortsat at sætte alt ind på at tilskynde og bistå Georgien i dets bestræbelser på at gennemføre DCFTA effektivt og minder om, at en bæredygtig gennemførelse af DCFTA ikke udelukkende kan afhænge af bistand fra EU's side, men kræver en uafhængig forvaltning fra georgisk side med henblik på at fremme øget samhandel, en reduktion af den bureaukratiske byrde og en forenkling af de administrative procedurer; opfordrer begge parter til at yde større støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og til at yde teknisk bistand; opfordrer indtrængende Kommissionen til at overveje at oprette en støttegruppe for Georgien i lighed med den, der er oprettet for Ukraine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og/eller Kommissionen til at offentliggøre alle de årlige gennemførelsesrapporter om associeringen på samme tid og samtidig offentliggøre en komparativ evaluering af status for fremskridtene med gennemførelsen af AA/DCFTA i hvert af de associerede partnerlande, målt i forhold til bestemte benchmarks; |
| --- | --- |

54.

| 55. | beslutter at udarbejde årlige betænkninger om gennemførelsen af associeringsaftalerne; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Georgiens regering og parlament. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUT C 294 af 12.8.2016, s. 31.

(2)  EUT C 11 af 12.1.2018, s. 82.

(3)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 130.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0073.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0266.

(6)  »The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood — Ukraine, Georgia and Moldova«, Europa-Parlamentet, den 26. oktober 2017.

(7)  »Association agreements between the EU and Moldova, Georgia and Ukraine«, Europa-Parlamentet, den 28. juni 2018.

(8)  »The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine: a comparative perspective«, Europa-Parlamentet, september 2018.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/58

---

P8_TA(2018)0458

Gennemførelsen af EU’s associeringsaftale med Moldova

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om gennemførelsen af EU's associeringsaftale med Moldova (2017/2281(INI))

(2020/C 363/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 8 og til afsnit V, navnlig artikel 21, 22, 36 og 37, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) samt til del V i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og til afsnit V, navnlig artikel 21, 22, 36 og 37, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) samt til del V i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side, der trådte fuldt ud i kraft den 1. juli 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side, der trådte fuldt ud i kraft den 1. juli 2016,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, navnlig beslutningerne af 5. juli 2018 om den politiske krise i Moldova efter underkendelsen af borgmestervalget i Chișinău (1), af 15. november 2017 om Det Østlige Partnerskab forud for topmødet i november 2017 (2), af 4. juli 2017 om makrofinansiel bistand til Republikken Moldova (3) og af 21. januar 2016 om associeringsaftaler/vidtgående og omfattende frihandelsområder med Georgien, Moldova og Ukraine (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, navnlig beslutningerne af 5. juli 2018 om den politiske krise i Moldova efter underkendelsen af borgmestervalget i Chișinău (1), af 15. november 2017 om Det Østlige Partnerskab forud for topmødet i november 2017 (2), af 4. juli 2017 om makrofinansiel bistand til Republikken Moldova (3) og af 21. januar 2016 om associeringsaftaler/vidtgående og omfattende frihandelsområder med Georgien, Moldova og Ukraine (4),

| — | der henviser til undertegningen i november 2017 af et aftalememorandum, en lånefacilitetsaftale og en tilskudsaftale om mikrofinansiel bistand til en værdi af 100 mio. EUR for perioden 2017-2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til undertegningen i november 2017 af et aftalememorandum, en lånefacilitetsaftale og en tilskudsaftale om mikrofinansiel bistand til en værdi af 100 mio. EUR for perioden 2017-2018,

| — | der henviser til den moldoviske nationale handlingsplan for gennemførelse af associeringsaftalen mellem Moldova og Den Europæiske Union i 2017-2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til den moldoviske nationale handlingsplan for gennemførelse af associeringsaftalen mellem Moldova og Den Europæiske Union i 2017-2019,

| — | der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens tjenestegrene om gennemførelsesrapporten fra 3. april 2018 om Moldovas associering (SWD(2018)0094), |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens tjenestegrene om gennemførelsesrapporten fra 3. april 2018 om Moldovas associering (SWD(2018)0094),

| — | der henviser til de fælles erklæringer fra topmødet i Det Østlige Partnerskab, senest erklæringen af 24. november 2017 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles erklæringer fra topmødet i Det Østlige Partnerskab, senest erklæringen af 24. november 2017 i Bruxelles,

| — | der henviser til Udenrigsrådets konklusioner om Republikken Moldova af 26. februar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsrådets konklusioner om Republikken Moldova af 26. februar 2018,

| — | der henviser til rapporten fra Transparency International med titlen »The State of Corruption: Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine«, offentliggjort den 2. juli 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Transparency International med titlen »The State of Corruption: Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine«, offentliggjort den 2. juli 2015,

| — | der henviser til udtalelser og henstillinger fra Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) og Europarådets Venedigkommission, navnlig af 15. marts 2018 om valgreformen i Moldova, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser og henstillinger fra Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) og Europarådets Venedigkommission, navnlig af 15. marts 2018 om valgreformen i Moldova,

| — | der henviser til henstillingerne fra og aktiviteter i Den Parlamentariske Forsamling Euronest, i Det Østlige Partnerskabs civilsamfundsforum og andre repræsentanter for civilsamfundet i Moldova, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne fra og aktiviteter i Den Parlamentariske Forsamling Euronest, i Det Østlige Partnerskabs civilsamfundsforum og andre repræsentanter for civilsamfundet i Moldova,

| — | der henviser til resultaterne af Udenrigsudvalgets mission til Moldova den 3. og 4. april 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af Udenrigsudvalgets mission til Moldova den 3. og 4. april 2018,

| — | der henviser til ekspertundersøgelserne, der er udarbejdet for Udenrigsudvalget, herunder undersøgelsen af »The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood — Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries«, som blev offentliggjort den 26. oktober 2017 (5), vurderingen af gennemførelsen på europæisk plan med titlen »Association agreements between the EU and Moldova, Georgia and Ukraine«, som blev offentliggjort den 28. juni 2018 (6) og den sammenlignende undersøgelse med titlen »The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine«, der blev offentliggjort i juli 2018 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til ekspertundersøgelserne, der er udarbejdet for Udenrigsudvalget, herunder undersøgelsen af »The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood — Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries«, som blev offentliggjort den 26. oktober 2017 (5), vurderingen af gennemførelsen på europæisk plan med titlen »Association agreements between the EU and Moldova, Georgia and Ukraine«, som blev offentliggjort den 28. juni 2018 (6) og den sammenlignende undersøgelse med titlen »The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine«, der blev offentliggjort i juli 2018 (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A8-0322/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A8-0322/2018),

| A. | der henviser til, at de politiske og økonomiske relationer mellem EU og Republikken Moldova er uddybet inden for rammerne af det østlige partnerskab og navnlig med undertegningen den 27. juni 2014 og ikrafttrædelsen den 1. juli 2016 af associeringsaftalen mellem EU og Moldova, herunder et vidtgående og omfattende frihandelsområde (DCFTA); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de politiske og økonomiske relationer mellem EU og Republikken Moldova er uddybet inden for rammerne af det østlige partnerskab og navnlig med undertegningen den 27. juni 2014 og ikrafttrædelsen den 1. juli 2016 af associeringsaftalen mellem EU og Moldova, herunder et vidtgående og omfattende frihandelsområde (DCFTA);

| B. | der henviser til, at associeringsaftalen er baseret på fælles værdier, som omfatter »respekt for de demokratiske principper, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder som stadfæstet i verdenserklæringen om menneskerettighederne og fastsat i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, Helsingforsslutakten fra 1975 fra Konferencen om Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Parischarteret for et nyt Europa fra 1990«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at associeringsaftalen er baseret på fælles værdier, som omfatter »respekt for de demokratiske principper, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder som stadfæstet i verdenserklæringen om menneskerettighederne og fastsat i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, Helsingforsslutakten fra 1975 fra Konferencen om Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Parischarteret for et nyt Europa fra 1990«;

| C. | der henviser til, at Moldova gennem denne aftale har forpligtet sig til store nationale reformer på grundlag af EU's lovgivning og praksis, inden for en lang række områder, som bidrager til god regeringsførelse, økonomisk udvikling og styrket samarbejde i EU; der henviser til, at EU til støtte for disse bestræbelser har forpligtet sig til at yde omfattende finansiel og budgetmæssig bistand til Moldova, svarende til 1,14 mia. EUR tildelte midler siden 2007 samt finansiering af regionale programmer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Moldova gennem denne aftale har forpligtet sig til store nationale reformer på grundlag af EU's lovgivning og praksis, inden for en lang række områder, som bidrager til god regeringsførelse, økonomisk udvikling og styrket samarbejde i EU; der henviser til, at EU til støtte for disse bestræbelser har forpligtet sig til at yde omfattende finansiel og budgetmæssig bistand til Moldova, svarende til 1,14 mia. EUR tildelte midler siden 2007 samt finansiering af regionale programmer;

| D. | der henviser til, at DCFTA muliggør privilegeret adgang for varer og tjenesteydelser fra Moldova til EU's marked; der henviser til, at handlen mellem EU og Moldova som følge af DCFTA steg med 20 % i 2017 til 4 mia. EUR; der henviser til, at EU aktuelt er Moldovas største handelspartner med over 55 % af den samlede handel; der henviser til, at EU også er den største investor i Moldova; der henviser til, at de indledende data for 2018 bekræfter den positive tendens; der henviser til, at Moldovas præferenceudnyttelsesgrad på 90 % viser, hvordan DCFTA har været til gavn for Moldovas erhvervsliv, arbejdstagere og borgere; der henviser til, at der er gjort fremskridt på vigtige områder som f.eks. sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, tekniske handelshindringer, toldvæsen og offentlige indkøb; der henviser til, at der blev nedsat interne rådgivende grupper i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitlet om handel og bæredygtig udvikling, og at de indtil videre har mødtes tre gange; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at DCFTA muliggør privilegeret adgang for varer og tjenesteydelser fra Moldova til EU's marked; der henviser til, at handlen mellem EU og Moldova som følge af DCFTA steg med 20 % i 2017 til 4 mia. EUR; der henviser til, at EU aktuelt er Moldovas største handelspartner med over 55 % af den samlede handel; der henviser til, at EU også er den største investor i Moldova; der henviser til, at de indledende data for 2018 bekræfter den positive tendens; der henviser til, at Moldovas præferenceudnyttelsesgrad på 90 % viser, hvordan DCFTA har været til gavn for Moldovas erhvervsliv, arbejdstagere og borgere; der henviser til, at der er gjort fremskridt på vigtige områder som f.eks. sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, tekniske handelshindringer, toldvæsen og offentlige indkøb; der henviser til, at der blev nedsat interne rådgivende grupper i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitlet om handel og bæredygtig udvikling, og at de indtil videre har mødtes tre gange;

| E. | der henviser til, at EU til gengæld for reformer i Moldova på rets- og sikkerhedsområdet, herunder bekæmpelse af korruption, i 2014 også accepterede visumfri indrejse i Schengenområdet for borgere i Moldova med et biometrisk pas; der henviser til, at over 1,5 mio. borgere i Moldova har nydt godt af denne visumfri ordning i løbet af de første fire år efter dens gennemførelse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU til gengæld for reformer i Moldova på rets- og sikkerhedsområdet, herunder bekæmpelse af korruption, i 2014 også accepterede visumfri indrejse i Schengenområdet for borgere i Moldova med et biometrisk pas; der henviser til, at over 1,5 mio. borgere i Moldova har nydt godt af denne visumfri ordning i løbet af de første fire år efter dens gennemførelse;

| F. | der henviser til, at EU gentagne gange har udtrykt bekymring med hensyn til de faldende demokratiske standarder som følge af myndighederne i Moldovas seneste afgørelser, herunder ugyldiggørelsen i juni 2018 af lokalvalget i Chișinău på et tvivlsomt grundlag og på en ikke-gennemsigtig måde, valgreformen i juli 2017, som blev vedtaget trods de negative anbefalinger fra OSCE/ODIHR og Venedigkommissionen, de manglende fremskridt i retsforfølgelsen af de ansvarlige for banksvindlen for 1 mia. USD, som blev afsløret i 2014, og stigningen i krænkelse af menneskerettighederne, navnlig rettet mod uafhængige dommere, journalister og politiske modstandere; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU gentagne gange har udtrykt bekymring med hensyn til de faldende demokratiske standarder som følge af myndighederne i Moldovas seneste afgørelser, herunder ugyldiggørelsen i juni 2018 af lokalvalget i Chișinău på et tvivlsomt grundlag og på en ikke-gennemsigtig måde, valgreformen i juli 2017, som blev vedtaget trods de negative anbefalinger fra OSCE/ODIHR og Venedigkommissionen, de manglende fremskridt i retsforfølgelsen af de ansvarlige for banksvindlen for 1 mia. USD, som blev afsløret i 2014, og stigningen i krænkelse af menneskerettighederne, navnlig rettet mod uafhængige dommere, journalister og politiske modstandere;

| G. | der henviser til, at EU som følge af denne udvikling i 2017 ikke betalte de to sidste afdrag under budgetstøtteprogrammet for reformen af retssektoren, fordi myndighederne i Moldova gjorde en utilstrækkelig indsats for at reformere denne sektor, og fordi EU i 2018 suspenderede spredningen af det første afdrag af den makrofinansielle bistand som følge af den manglende opfyldelse af de politiske betingelser, som er vedlagt Europa-Parlamentets og Rådets beslutning af den 4. juli 2017, hvori det anførtes, at »en forudsætning for at yde makrofinansiel bistand er, at modtagerlandet respekterer effektive demokratiske mekanismer — herunder et parlamentarisk flerpartisystem — og retsstatsprincippet, samt sikrer respekt for menneskerettighederne«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU som følge af denne udvikling i 2017 ikke betalte de to sidste afdrag under budgetstøtteprogrammet for reformen af retssektoren, fordi myndighederne i Moldova gjorde en utilstrækkelig indsats for at reformere denne sektor, og fordi EU i 2018 suspenderede spredningen af det første afdrag af den makrofinansielle bistand som følge af den manglende opfyldelse af de politiske betingelser, som er vedlagt Europa-Parlamentets og Rådets beslutning af den 4. juli 2017, hvori det anførtes, at »en forudsætning for at yde makrofinansiel bistand er, at modtagerlandet respekterer effektive demokratiske mekanismer — herunder et parlamentarisk flerpartisystem — og retsstatsprincippet, samt sikrer respekt for menneskerettighederne«;

| H. | der henviser til, at den seneste udvikling siden disse beslutninger har rejst yderligere bekymring, navnlig den såkaldte »skattereformpakke«, som blev vedtaget i juli 2018, og til skatteamnestiordningen, som øger risikoen for hvidvask af penge, samt yderligere pres på oppositionen og dens fredelige demonstrationer og på de små uafhængige mediehuse, der kæmper for at fastholde deres aktiviteter trods vedtagelsen i juli 2018 af den nye audiovisuelle lovgivning; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den seneste udvikling siden disse beslutninger har rejst yderligere bekymring, navnlig den såkaldte »skattereformpakke«, som blev vedtaget i juli 2018, og til skatteamnestiordningen, som øger risikoen for hvidvask af penge, samt yderligere pres på oppositionen og dens fredelige demonstrationer og på de små uafhængige mediehuse, der kæmper for at fastholde deres aktiviteter trods vedtagelsen i juli 2018 af den nye audiovisuelle lovgivning;

| I. | der henviser til, at Transparency International placerede Moldova som nr. 122 ud af 180 i sit korruptionsopfattelsesindeks i 2017 sammen med Aserbajdsjan og Mali; der henviser til, at Journalister Uden Grænser placerede Moldova som nr. 81 ud af 180 i sit verdenspressefrihedsindeks, et fald fra en placering som nr. 56 i 2014; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Transparency International placerede Moldova som nr. 122 ud af 180 i sit korruptionsopfattelsesindeks i 2017 sammen med Aserbajdsjan og Mali; der henviser til, at Journalister Uden Grænser placerede Moldova som nr. 81 ud af 180 i sit verdenspressefrihedsindeks, et fald fra en placering som nr. 56 i 2014;

Generelle principper og fælles værdier

| 1. | understreger betydningen af AA/DCFTA og bemærker de begrænsede fremskridt, Moldova hidtil har gjort; fastholder dog, at en fuldstændig gennemførelse af associeringsaftalen/det vidtgående og omfattende frihandelsområde navnlig med hensyn til politiske reformer må have højeste prioritet, da det vil åbne mulighed for en yderligere styrkelse af landets forbindelser til EU til gavn for alle moldoviske statsborgere og frigøre nye perspektiver i overensstemmelse med Østpartnerskab+-politikken, som Parlamentet støtter; |
| --- | --- |

1.

| 2. | lykønsker de modige aktører, der bidrager til positive forandringer i Moldova, navnlig dem, der fører an i bestræbelserne, som bør fortsættes i overensstemmelse med opfordringerne fra EU og Den Internationale Valutafond (IMF), på at reformere banksektoren efter banksvindlen i 2014 på 1 mia. USD (svarende til 12 % af BNP); glæder sig over IMF's vellykkede evaluering i juli 2018 af gennemførelsen af det IMF-støttede program; opfordrer moldoviske politikere og retsvæsenet som helhed til at tilslutte sig disse bestræbelser på at reformere landet og bekæmpe korruption i overensstemmelse med forpligtelserne i associeringsaftalen, da manglen på politisk vilje og engagement er nogle af de vigtigste flaskehalse for troværdige reformer; opfordrer alle politiske kræfter til at indgå i en konstruktiv dialog i landets interesse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | udtrykker stor bekymring over tilbagegangen med hensyn til demokratiske standarder i Moldova, hvor centrale værdier, som Moldova havde forpligtet sig til som en del af associeringsaftalen såsom demokrati, herunder retfærdige og gennemsigtige valg under hensyntagen til befolkningens ønsker, samt et demokratisk flerpartisystem og retssikkerhed, herunder retsvæsenets uafhængighed og upartiskhed, undermineres af de regerende politiske ledere i hemmeligt samarbejde med forretningsinteresser og uden modstand fra en stor del af den politiske klasse og retsvæsenet, hvilket medfører, at Republikken Moldova er en stat fanget af oligarkiske interesser med en koncentration af økonomisk og politisk magt i hænderne på en lille gruppe mennesker, som udøver deres indflydelse på parlamentet, regeringen, de politiske partier, statsforvaltningen, politiet, retsvæsenet og medierne, hvilket fører til en meget utilfredsstillende gennemførelse af lovgivning med få fordele for borgerne; gentager, at det er fast besluttet på at fokusere på opfyldelsen af forpligtelserne til at opretholde fælles værdier snarere end ikke overbevisende såkaldte »geopolitiske« argumenter; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager, at det bevidste brud på de politiske betingelser for demokratiske standarder i Moldova, navnlig de seneste ændringer i den nationale valglovgivning, som ikke omhandlede nogen af de vigtigste anbefalinger fra den fælles udtalelse fra ODIHR og Venedigkommissionen samt afsættelsen af Dorin Chirtoacă fra borgmesterposten i Chișinău og ugyldiggørelsen af valget af Andrei Năstase, har ført til, at EU har stoppet udbetalinger af makrofinansiel bistand og af udestående udbetalinger af budgetstøtte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager sit synspunkt om, at enhver beslutning om fremtidige udbetalinger af makrofinansiel bistand først bør finde sted efter det planlagte parlamentsvalg i februar 2019 og på betingelse af, at det afholdes i overensstemmelse med internationalt anerkendte standarder, og at udbetalinger fra alle budgetstøtteprogrammer skal sættes i bero, indtil der sker betydelige fremskridt, hvad angår demokratiske standarder, herunder reform af retsvæsenet og retsforfølgning af de personer, der er ansvarlige for banksvindel, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2018; opfordrer i mellemtiden Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til fortsat at omfordele midler til støtte for civilsamfundet og uafhængige medier i Moldova samt den private sektor og de lokale myndigheder, herunder gennem nye partnerskabs- og udviklingsprojekter, helst koordineret med bistand fra andre EU-lande, og koordinere indsatsen med andre organisationer som IMF for at sikre en større sammenhæng med hensyn til betingelserne for finansiel bistand; afventer med forsigtighed udfaldet af revisionen af valglovgivningen fra Moldovas parlaments retsudvalg med hensyn til udpegelser og immuniteter; opfordrer Europa-Kommissionen til at udvikle en mekanisme til overvågning af reformer, herunder klare benchmarks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | henviser til indholdet af artikel 2 og 455 i associeringsaftalen, hvorefter overholdelse af de demokratiske principper udgør en grundlæggende del af associeringsaftalen, som, hvis ikke de overholdes, også kan føre til suspension af rettigheder i tilknytning til aftalen; minder om, at der er behov for en stor indsats for at fortsætte indsatsen for at bekæmpe korruption og bekæmpe hvidvaskning af penge; kræver, at enhver fremtidig aftale også er betinget af en reform af retsvæsenet og en grundig efterforskning og retsforfølgning af dem, der er ansvarlige for svig på 1 mia. USD; henviser endvidere til de benchmarks for bekæmpelse af korruption og hvidvaskning af penge, der er knyttet til visumliberalisering; |
| --- | --- |

6.

Institutionelle rammer for gennemførelse af aftalen

| 7. | glæder sig over vedtagelsen af mange love i overensstemmelse med Moldovas tilsagn som led i associeringsaftalen; understreger ikke desto mindre betydningen af en hurtig og fuldstændig gennemførelse af denne lovgivning med hensyn til at nå det endelige mål med associeringsaftalen om at levere håndgribelige og holdbare forbedringer af levevilkårene for almindelige borgere i Moldova; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer til stærkere deltagelse fra parlamentet, premierministeren og ministeren for udenrigsanliggender og europæisk integration i Moldova med hensyn til at levere politisk overblik og kontrol på højt niveau i forbindelse med gennemførelsen af associeringsaftalen, navnlig gennem løbende effektivisering af relevante parlamentariske og regeringsmæssige strukturer og deres øgede administrative kapaciteter, koordinering og synkronisering af linjeministeriernes planer og fuld og effektiv gennemførelse deraf; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over den interparlamentariske forsamling for Georgien, Moldova og Ukraine og dens første møde, som blev holdt den 8.-9. juni 2018 i Kiev; opfordrer denne forsamling til også at undersøge gennemførelsen af associeringsaftaler; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer indtrængende de moldoviske myndigheder til at lægge en større indsats i at gennemføre associeringsaftalen og arrangere sine tiltag, navnlig gennem den nationale handlingsplan for gennemførelsen af associeringsaftalen (NAPIAA), i henhold til specifikke sektorer og skabe specifikke resultater i stedet for at følge artiklerne i associeringsaftalen, for at udvikle en detaljeret prioritering og opdeling af foranstaltninger på grundlag af konsekvensanalyser og udarbejdet af dedikerede ekspertenheder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten/Kommissionen til, forudsat at der sker fremskridt med de demokratiske standarder, at oprette en dedikeret EU-støttegruppe for Moldova for at øge leveringen af ekspertise, navnlig om at tilnærme moldovisk lovgivning til EU's lovgivning og, når betingelserne er opfyldt, koordinere leveringen af finansiel bistand til Moldova til støtte for gennemførelsen af associeringsaftalen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten/Kommissionen til at optrappe overvågningen af gennemførelsen af associeringsaftalen, navnlig gennem en betydelig stigning i dedikerede menneskelige ressourcer, samt bevæge sig i retning af en kvalitativ vurdering af fremskridt, navnlig gennem indførelse af screeningprocesser, for at vurdere overensstemmelsen med gældende EU-ret, som rent faktisk opnås med associeringsaftalen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over den forbedrede dialog på ministerplan med Moldova og andre associerede partnere om associeringsrelaterede reformer inden for handel og støtter, såfremt der sker fremskridt med de demokratiske standarder, lanceringen af sådanne dialoger på andre områder, som er omfattet af associeringsaftalen, herunder politiske problemstillinger, retfærdighed, frihed og sikkerhed og sektorielt samarbejde; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om og støtter Venedigkommissionens udtalelse om valgreformen i Moldova, ifølge hvilken der manglede konsensus (bortset fra det demokratiske og det socialistiske parti) til at foretage ændringer i retning af et blandet valgsystem til parlamentsvalg, og dette kan medføre, at kandidaterne påvirkes unødigt af forretningsinteresser; gentager derfor sin opfordring til de moldoviske myndigheder om at forbedre valgsystemet for at sikre, at fremtidige valg afspejler de moldoviske borgeres vilje og ikke kun nogle få udvalgtes; opfordrer endvidere de moldoviske myndigheder til fuldt ud at gennemføre anbefalingerne fra ODIHR, navnlig om partifinansiering og mediefrihed og -pluralisme; bekræfter på ny, at Parlamentet er parat til at observere Moldovas næste parlamentsvalg; |
| --- | --- |

14.

Politisk dialog og reformer, samarbejde inden for fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)

| 15. | giver udtryk for bekymring over ændringer i sidste øjeblik i lovgivningen for audiovisuelle medietjenester, der blev vedtaget i juli 2018, og som ikke blev underlagt konsultationer med civilsamfundet; opfordrer indtrængende de moldoviske myndigheder til fuldt ud at gennemføre den nye lov i overensstemmelse med europæiske standarder for mediefrihed og pluralisme som anbefalet af Kommissionen og Venedigkommissionen; understreger vigtigheden af et egentligt samråd med det civile samfund og uafhængige medier i denne proces og af at vedtage en ny lov om annoncering; understreger nødvendigheden af at undgå alle forsøg på at underminere mediepluralismen, navnlig dem, der vil fremme karteldannelse på mediemarkedet og det tilhørende annoncemarked yderligere; opfordrer indtrængende de moldoviske myndigheder til at vedtage den nye lov om reklame efter en egentlig høring af civilsamfundet; bemærker med bekymring, at medierne i øjeblikket er stærkt monopoliseret og underlagt landets politiske partier og koncerner; opfordrer til gennemsigtighed for medieejerskab og ydelse af særlig bistand til de uafhængige medier, navnlig lokale mediehuse, for at overholde lovens krav vedrørende obligatorisk lokalt indhold; understreger betydningen af at sikre et reelt uafhængigt mediereguleringsagentur; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bifalder reformbestræbelserne inden for den offentlige administration og forvaltning af offentlige finanser og opfordrer til at tage yderligere skridt til at øge gennemsigtigheden; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over det gode samarbejde om spørgsmål med relation til FUSP, navnlig den høje overensstemmelse med FUSP-erklæringerne og deltagelsen i fælles missioner og operation under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) samt Moldovas samarbejde med NATO; noterer fremskridt i tilknytning til vedtagelsen af en ny national forsvarsstrategi og handlingsplan 2017-2021, efter Moldovas præsident har ophævet den nationale sikkerhedsstrategi; bifalder ikrafttrædelsen af aftalen mellem EU og Moldova om udveksling af klassificerede oplysninger; |
| --- | --- |

17.

| 18. | roser de moldoviske myndigheder for den gradvise forbedring af forholdet til Tiraspol, navnlig hvad angår gennemførelsen af tillidsskabende foranstaltninger, herunder åbningen af broen mellem Gura Bîcului og Bîcioc og undertegnelsen af yderligere seks protokoller, således at borgernes liv herved forbedres på begge sider af Nistru-floden; gentager EU's stærke engagement og støtte til Moldovas suverænitet og territoriale integritet og bestræbelserne på at nå frem til en fredelig løsning på spørgsmålet om Transdnestrien; støtter ubetinget OSCE's, EU's og andre interessenters indsats og tilskynder myndighederne til at samarbejde navnlig med SMV'er fra Transdnestrien, med henblik på yderligere at bygge videre på dette engagement, gøre en ekstra indsats for at fremme menneskerettighederne og overholde alle beslutninger i henhold til den europæiske menneskerettighedskonvention; opfordrer de moldoviske myndigheder til at gøre en øget indsats for at gennemføre den ændrede lov om Gagausiens særlige retlige status; |
| --- | --- |

18.

Retsstaten og god regeringsførelse

| 19. | opfordrer myndighederne til at sikre retsvæsenets og de specialiserede antikorruptionsinstitutioners uafhængighed, upartiskhed og effektivitet, herunder det øverste anklageråd, det national center til bekæmpelse af korruption, anklagemyndigheden for bekæmpelse af korruption, den nationale integritetsmyndighed og agenturet for inddrivelse af udbytte fra kriminelle aktiviteter, navnlig ved at opretholde tildelingen af de fornødne midler for at sikre gennemsigtige udvælgelsesprocedurer med deltagelse af uafhængige rekrutteringseksperter og vedtage forfatningsmæssige ændringer i overensstemmelse med Venedigkommissionens anbefalinger, navnlig rettet mod at fjerne det oprindelige femårige mandat for dommere, ændre sammensætningen af det øverste magistratråd og styrke dets rolle samt fjerne Moldovas parlaments beføjelser til at udpege højesteretsdommere; er dybt bekymret over den selektive praksis i det moldoviske retsvæsen og påpeger, at det ifølge de seneste internationale gennemsigtighedsrapporter lider under begrænset uafhængighed af den udøvende magt og anvendes som et instrument mod politiske modstandere og forretningsmæssige interesser; bemærker betydningen af at skabe solide resultater af efterforskninger i sager om korruption, herunder for profiler på højt niveau; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over de lovgivningsmæssige ændringer, som blev vedtaget i juli 2018 med henblik på at styrke meritbaseret udvælgelse og fremme dommere samt deres ansvarlighed; |
| --- | --- |

20.

| 21. | gentager på baggrund af konklusionerne og henstillingerne i den første og den anden Kroll-rapport, der bør offentliggøres i sin helhed, sine opfordringer til en hurtig retsforfølgelse af alle de personer, der er ansvarlige for banksvindlen for 1 mia. USD, der blev afsløret i 2014, og inddrivelse af stjålne aktiver; noterer sig den strategi for inddrivelse af aktiver, der blev vedtaget af de moldoviske myndigheder, men bemærker med bekymring, at efterforskningen i denne sag er blevet gennemført på en lidet effektiv måde; understreger behovet for, at domstolene stopper med ikke at følge op på solid dokumentation og straks undersøger verserende sager, navnlig om Ilhan Shor, i åbne høringer; understreger, at det politiske valg om at redde bankerne med de offentlige finanser yderligere øgede det alvorlige tab af tillid til Moldovas politik; opfordrer Rådet til at overveje personlige sanktioner og de relevante EU-medlemsstater til at yde støtte til undersøgelsen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | udtrykker bekymring om den øgede risiko for hvidvask af penge efter vedtagelsen af den såkaldte »skattereformpakke« i juli 2018, som omfatter en skatteamnestiordning. der kan legalisere aktiver, der er erhvervet ulovligt; opfordrer til, at pakken ændres for at lukke sådanne smuthuller og bestræber sig i mellemtiden på at være meget opmærksom på gennemførelsen deraf koordineret med Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og andre internationale organisationer; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger behovet for også at håndtere og afværge andre former for organiseret kriminalitet, herunder våbensmugling, menneskehandel og hvidvaskning af penge, navnlig fra Rusland; understreger dommernes ansvar for opretholdelsen af retsstatsprincippet og understreger, at lovligt dømte dommere bør afsone deres domme; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer til, at der banes vej for direkte onlineadgang til de elektroniske angivelser af højtstående politiske og administrative personers aktiver, sådan som man ser det i Ukraine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer de moldoviske myndigheder til at overholde de internationale principper og følge bedste praksis, der sikrer et gunstigt miljø for civilsamfundet; understreger den vigtige rolle, som civilsamfundet spiller med hensyn til at overvåge gennemførelsen af reformer samt fremme gennemsigtigheden og ansvarligheden i offentlige institutioner; forventer især, at ingen fremtidig lovgivning vil begrænse hverken den nationale eller den udenlandske finansiering af moldoviske NGO'er og CSO'er eller unødigt øge den administrative byrde og rapporteringsbyrden for dem; beklager, at borgernes deltagelse i en række tilfælde er blevet begrænset, f.eks. med den centrale valgkommissions afvisning i marts 2018 af anmodningen om at afholde en folkeafstemning om ændringer af valgsystemet; |
| --- | --- |

25.

Overholdelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder

| 26. | udtrykker bekymring over tegn på yderligere indskrænkninger af det moldoviske civilsamfunds råderum og opfordrer myndighederne til omgående at sætte en stopper for ubegrundede eller urimelige straffesager, hvoraf nogle er blevet til på baggrund af opdigtede anklager og selektiv justits mod politiske modstandere, deres advokater og/eller familier; kritiserer, at EU-medlemsstaternes og EU-Udenrigstjenestens delegations overvågning af retssager i stadig stigende grad hæmmes af, at offentligheden udelukkes fra retssager; udtrykker særligt bekymring over sager rettet imod menneskerettighedsforkæmpere, uafhængige dommere som Domnica Manole og Gheorghe Bălan, journalister og kritikere af regeringen eller af formanden for det moldoviske demokratiske parti, Vladimir Plahotniuc; opfordrer indtrængende myndighederne til at garantere retten til en retfærdig rettergang og respekt for menneskerettighederne i fængsler; understreger nødvendigheden af at efterforske beskyldninger om tortur i fængsler og psykiatriske institutioner; anmoder myndighederne om også at garantere forsamlings- og ytringsfriheden og navnlig at sikre, at der holdes fredelige demonstrationer, og at denne grundlæggende ret nøje respekteres i overensstemmelse med internationale standarder; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bifalder vedtagelsen af en ny national ligestillingsstrategi i 2017 og opfordrer myndighederne til at sikre dens fulde gennemførelse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer myndighederne til at øge indsatsen markant for at håndhæve menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig for sårbare grupper, ved at bekæmpe hadefuld tale, vold, social udelukkelse og forskelsbehandling af LGBTQI'er, handicappede og mindretal som f.eks. romaerne samt hadefuld tale og forskelsbehandling baseret på køn eller politisk tilhørsforhold; |
| --- | --- |

28.

| 29. | fordømmer i stærke vendinger den seneste udlevering/bortførelse af tyrkiske borgere til Tyrkiet på grund af deres påståede forbindelser til Gülenbevægelsen i strid med retsstatsprincippet og grundlæggende menneskerettigheder; opfordrer indtrængende de moldoviske myndigheder til at sikre, at eventuelle anmodninger om udlevering fra tredjelande behandles på gennemsigtig vis i overensstemmelse med retslige procedurer og europæiske principper og standarder; |
| --- | --- |

29.

Handel og økonomisk samarbejde

| 30. | bifalder den betydelige stigning i den moldoviske import til EU som følge af ikrafttrædelsen af DCFTA og det forhold, at EU er den største investor i Moldova, men beklager, at dette ikke har ført til en forbedring af borgernes sociale og økonomiske situation; advarer om, at manglende fremskridt med hensyn til at forbedre befolkningens levestandard udgør en trussel for befolkningens tilslutning til landets orientering mod Europa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at et uafhængigt retsvæsen, beskyttelse og bekæmpelse af korruption samt en mindre administrativ og bureaukratisk byrde er vigtige for at forbedre investerings- og forretningsklimaet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer til yderligere fremskridt inden for sanitære og fytosanitære standarder og beskyttelse af geografiske indikationer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer til en effektiv overholdelse af bestemmelserne om handel og bæredygtig udvikling samt af internationale forpligtelser, navnlig den korrekte gennemførelse af ILO's grundlæggende konventioner; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mener, at reguleringsmæssig tilnærmelse til den gældende EU-ret er den centrale dimension i den vidtgående og brede frihandelsaftale (DCFTA'en), eftersom reel adgang til EU's marked og reformer i høj grad afhænger af den korrekte gennemførelse og håndhævelse af relevant lovgivning; er bevidst om den vigtige udfordring, som dette udgør for regeringsførelse, institutioner og offentlig forvaltning i Moldova, og opfordrer Kommissionen til at yde tilstrækkelig teknisk og finansiel støtte; |
| --- | --- |

34.

Energi og andre samarbejdsområder

| 35. | bifalder vedtagelsen af energiloven i 2017 som et yderligere skridt hen imod gennemførelsen af den tredje energipakke og opfordrer til at tage konkrete skridt til at sikre uafhængigheden af energireguleringsagenturet ANRE; anerkender Moldovas bestræbelser på at fremme vedvarende energikilder og energieffektivitet og finder, at det er vigtigt at styrke miljøvenlige dyrkningsmetoder i landbruget som led i en bæredygtig udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer til, at der gøres en større indsats inden for miljøbeskyttelse, navnlig for så vidt angår forvaltning af vandressourcerne fra Nistru-floden, affaldshåndtering og klimaændringer, især hvad angår gennemførelse og samordning af lovgivning; |
| --- | --- |

36.

Institutionelle bestemmelser

| 37. | opfordrer EU, medlemsstaterne og Moldova til at øge kommunikationsindsatsen yderligere vedrørende gennemførelsen af associeringsaftalen og de forventede fordele for Moldovas borger af de tilhørende reformer og tættere integration med Den Europæiske Union; fremhæver nødvendigheden af at bekæmpe russisk misinformation gennem faktabaserede og tilgængelige kvalitetsoplysninger på de hovedsprog, der benyttes i Moldova; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bekræfter sin beslutning om at øge overvågningen af gennemførelsen af internationale aftaler med EU's østlige partnere; opfordrer endnu en gang Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at sende Parlamentet og Rådet mere hyppige og regelmæssige skriftlige rapporter om gennemførelsen af disse aftaler; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mener, at det er nyttigt at inddrage Moldovas myndigheder i udarbejdelsen af relevant lovgivning med henblik på at gøre processen mere inklusiv og for at reducere overgangsomkostningerne for Moldova, og opfordrer Kommissionen til at udnytte de forudgående høringsprocedurer fuldt ud; |
| --- | --- |

39.

| 40. | konstaterer, at evalueringen af gennemførelsen af DCFTA i meget høj grad er fokuseret på handelsstrømme og handelsbarrierer; opfordrer Kommissionen til på passende vis at overvåge og vurdere gennemførelsen af DCFTA, med særlig vægt på at indføre og gennemføre den gældende EU-ret samt på virkningerne for det moldoviske samfund, og til at sikre årlig og omfattende indberetning, herunder om den tekniske og finansielle støtte, som ydes af EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at offentliggøre alle årlige gennemførelsesrapporter om associeringen på samme tid og samtidig offentliggøre en komparativ evaluering af status for fremskridtene med gennemførelsen af associeringsaftalen/DCFTA i de enkelte associerede partnerlande, hvad angår bestemte benchmarks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | beslutter at udarbejde årsberetninger om gennemførelsen af associeringsaftalerne |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet, Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og til Republikken Moldovas præsident, regering og parlament. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0303.

(2)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 130.

(3)  EUT C 334 af 19.09.2018, s. 199.

(4)  EUT C 11 af 12.1.2018, s. 82.

(5)  Undersøgelse med titlen »The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood — Ukraine, Georgia and Moldova«, Europa-Parlamentet, 26. oktober 2017.

(6)  Vurdering af gennemførelsen på europæisk plan med titlen »Association agreements between the EU and Moldova, Georgia and Ukraine«, Europa-Parlamentet, 28. juni 2018.

(7)  Undersøgelse med titlen »The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine«, Europa-Parlamentet, juli 2018.

---

Torsdag den 15. november 2018

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/66

---

P8_TA(2018)0459

Vietnam, navnlig situationen for politiske fanger

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om Vietnam, navnlig de politiske fangers situation (2018/2925(RSP))

(2020/C 363/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, navnlig af 14. december 2017 om ytringsfrihed i Vietnam, navnlig sagen om Nguyen Van Hoa (1), og af 9. juni 2016 om Vietnam (2), navnlig hvad angår ytringsfriheden, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, navnlig af 14. december 2017 om ytringsfrihed i Vietnam, navnlig sagen om Nguyen Van Hoa (1), og af 9. juni 2016 om Vietnam (2), navnlig hvad angår ytringsfriheden,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Vietnam, der blev undertegnet den 27. juni 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Vietnam, der blev undertegnet den 27. juni 2012,

| — | der henviser til den 7. menneskerettighedsdialog mellem EU og Vietnam af 1. december 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 7. menneskerettighedsdialog mellem EU og Vietnam af 1. december 2017,

| — | der henviser til erklæringerne fra talsmanden for EU-Udenrigstjenesten af 9. februar 2018 om dommene over menneskerettighedsforkæmpere i Vietnam og af 5. april 2018 om dommene over menneskerettighedsaktivister i Vietnam, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra talsmanden for EU-Udenrigstjenesten af 9. februar 2018 om dommene over menneskerettighedsforkæmpere i Vietnam og af 5. april 2018 om dommene over menneskerettighedsaktivister i Vietnam,

| — | der henviser til den lokale EU-erklæring af 20. august 2018 om den seneste domsfældelse af Le Dinh Luong, |
| --- | --- |

—

der henviser til den lokale EU-erklæring af 20. august 2018 om den seneste domsfældelse af Le Dinh Luong,

| — | der henviser til EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til erklæringerne fra FN's eksperter af 23. februar 2018, der opfordrer til løsladelse af aktivister, der sidder fængslet for at protestere mod et giftigt udslip, og af 12. april 2018, der opfordrer til forandring efter fængslingen af menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra FN's eksperter af 23. februar 2018, der opfordrer til løsladelse af aktivister, der sidder fængslet for at protestere mod et giftigt udslip, og af 12. april 2018, der opfordrer til forandring efter fængslingen af menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR), som Vietnam tiltrådte i 1982, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR), som Vietnam tiltrådte i 1982,

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands beslutning af 26. februar 2016 i sag 1409/2014/MHZ om Europa-Kommissionens manglende gennemførelse af en forudgående konsekvensanalyse vedrørende menneskerettigheder i forbindelse med frihandelsaftalen mellem EU og Vietnam, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands beslutning af 26. februar 2016 i sag 1409/2014/MHZ om Europa-Kommissionens manglende gennemførelse af en forudgående konsekvensanalyse vedrørende menneskerettigheder i forbindelse med frihandelsaftalen mellem EU og Vietnam,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at det anslås, at 160 aktivister ifølge den vietnamesiske Political Prisoner Database, der er samlet af The 88 Project, afsoner fængselsdomme i Vietnam, og at omkring 16 aktivister tilbageholdes i varetægtsfængsling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det anslås, at 160 aktivister ifølge den vietnamesiske Political Prisoner Database, der er samlet af The 88 Project, afsoner fængselsdomme i Vietnam, og at omkring 16 aktivister tilbageholdes i varetægtsfængsling;

| B. | der henviser til, at de vietnamesiske myndigheder fortsætter med at fængsle, tilbageholde, chikanere og intimidere menneskerettighedsforkæmpere, journalister, bloggere, menneskerettighedsadvokater og civilsamfundsaktivister i landet; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere har stået over for lange fængselsstraffe for deres menneskerettighedsarbejde og for udøvelsen af deres grundlæggende ret til ytringsfrihed, enten online eller offline, hvilket er i strid med landets folkeretlige forpligtelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de vietnamesiske myndigheder fortsætter med at fængsle, tilbageholde, chikanere og intimidere menneskerettighedsforkæmpere, journalister, bloggere, menneskerettighedsadvokater og civilsamfundsaktivister i landet; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere har stået over for lange fængselsstraffe for deres menneskerettighedsarbejde og for udøvelsen af deres grundlæggende ret til ytringsfrihed, enten online eller offline, hvilket er i strid med landets folkeretlige forpligtelser;

| C. | der henviser til, at politiske aktivister og menneskerettighedsforkæmpere udsættes for barske vilkår under frihedsberøvelse, herunder nægtelse af adgang til lægehjælp, juridisk rådgivning og familiekontakt; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at politiske aktivister og menneskerettighedsforkæmpere udsættes for barske vilkår under frihedsberøvelse, herunder nægtelse af adgang til lægehjælp, juridisk rådgivning og familiekontakt;

| D. | der henviser til, at religions- og trosfriheden undertrykkes i Vietnam, og at den katolske kirke og ikke-anerkendte religioner såsom Vietnams Forenede Buddhistiske Trossamfund, adskillige protestantiske kirker og andre, herunder den etno-religiøse Montagnard-minoritet, fortsat lider under hårdhændet religiøst motiveret forfølgelse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at religions- og trosfriheden undertrykkes i Vietnam, og at den katolske kirke og ikke-anerkendte religioner såsom Vietnams Forenede Buddhistiske Trossamfund, adskillige protestantiske kirker og andre, herunder den etno-religiøse Montagnard-minoritet, fortsat lider under hårdhændet religiøst motiveret forfølgelse;

| E. | der henviser til, at Hoang Duc Binh blev idømt 14 års fængsel for at blogge om protesterne i forbindelse med Formosa-katastrofen; der henviser til, at Nguyen Nam Phong blev idømt to års fængsel for angiveligt at nægte at adlyde ordrer fra offentlige embedsmænd under kørslen til en protest; der henviser til, at deres indsats har været afgørende for at øge bevidstheden og placere ansvaret i forbindelse med udslippet fra Formosa-stålværket; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Hoang Duc Binh blev idømt 14 års fængsel for at blogge om protesterne i forbindelse med Formosa-katastrofen; der henviser til, at Nguyen Nam Phong blev idømt to års fængsel for angiveligt at nægte at adlyde ordrer fra offentlige embedsmænd under kørslen til en protest; der henviser til, at deres indsats har været afgørende for at øge bevidstheden og placere ansvaret i forbindelse med udslippet fra Formosa-stålværket;

| F. | der henviser til, at medlemmer af broderskabet for demokrati i april 2018 blev idømt fængselsstraffe på mellem syv og 15 år som led i en omfattende håndhævelse af de nationale sikkerhedsbestemmelser i straffeloven; der henviser til, at Nguyen Trung Truc, som er et andet medlem af denne gruppe, i september 2018 blev idømt en fængselsstraf på 12 år for forsøg på statskup; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at medlemmer af broderskabet for demokrati i april 2018 blev idømt fængselsstraffe på mellem syv og 15 år som led i en omfattende håndhævelse af de nationale sikkerhedsbestemmelser i straffeloven; der henviser til, at Nguyen Trung Truc, som er et andet medlem af denne gruppe, i september 2018 blev idømt en fængselsstraf på 12 år for forsøg på statskup;

| G. | der henviser til, at Le Dinh Luong, en menneskerettighedsforkæmper, som fredeligt har slået til lyd for fremme og beskyttelse af menneskerettighederne, den 16. august 2018 blev idømt 20 års fængsel og fem års husarrest i henhold til de nationale sikkerhedsbestemmelser i straffeloven; der henviser til, at repræsentanter for EU-delegationen og EU-medlemsstaternes ambassader ikke fik lov til at observere retssagen; der henviser til, at der findes mange andre sager om menneskerettighedsforkæmpere og andre samvittighedsfanger, der lider samme skæbne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Le Dinh Luong, en menneskerettighedsforkæmper, som fredeligt har slået til lyd for fremme og beskyttelse af menneskerettighederne, den 16. august 2018 blev idømt 20 års fængsel og fem års husarrest i henhold til de nationale sikkerhedsbestemmelser i straffeloven; der henviser til, at repræsentanter for EU-delegationen og EU-medlemsstaternes ambassader ikke fik lov til at observere retssagen; der henviser til, at der findes mange andre sager om menneskerettighedsforkæmpere og andre samvittighedsfanger, der lider samme skæbne;

| H. | der henviser til, at en gruppe FN-eksperter, den særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere, formanden for arbejdsgruppen om vilkårlig tilbageholdelse og den særlige rapportør om fremme og beskyttelse af retten til menings- og ytringsfrihed den 12. april 2018 opfordrede Vietnam til ikke at slå ned på civilsamfundet eller undertrykke meningsforskelle; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en gruppe FN-eksperter, den særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere, formanden for arbejdsgruppen om vilkårlig tilbageholdelse og den særlige rapportør om fremme og beskyttelse af retten til menings- og ytringsfrihed den 12. april 2018 opfordrede Vietnam til ikke at slå ned på civilsamfundet eller undertrykke meningsforskelle;

| I. | der henviser til, at den vietnamesiske straffelov indeholder repressive bestemmelser, der misbruges til at bringe menneskerettighedsaktivister, dissidenter, advokater, fagforeninger, religiøse grupper og ikke-statslige organisationer, navnlig dem, der udtrykker kritiske synspunkter om Vietnams regering til tavshed, eller til anholdelse, tilbageholdelse, straf eller indskrænkning af dem; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den vietnamesiske straffelov indeholder repressive bestemmelser, der misbruges til at bringe menneskerettighedsaktivister, dissidenter, advokater, fagforeninger, religiøse grupper og ikke-statslige organisationer, navnlig dem, der udtrykker kritiske synspunkter om Vietnams regering til tavshed, eller til anholdelse, tilbageholdelse, straf eller indskrænkning af dem;

| J. | der henviser til, at den vietnamesiske regering fortsat forbyder drift af uafhængige eller privatejede medier og fører streng kontrol med radio- og tv-stationer samt trykte publikationer; der henviser til, at nationalforsamlingen i april 2016 vedtog en medielov, der kraftigt begrænser pressefriheden i Vietnam; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den vietnamesiske regering fortsat forbyder drift af uafhængige eller privatejede medier og fører streng kontrol med radio- og tv-stationer samt trykte publikationer; der henviser til, at nationalforsamlingen i april 2016 vedtog en medielov, der kraftigt begrænser pressefriheden i Vietnam;

| K. | der henviser til, at Vietnams Nationalforsamling den 12. juni 2018 vedtog en lov om cybersikkerhed med henblik på at stramme op på online-kontrollerne, hvilket kræver, at udbyderne sletter stillinger, der anses for at være en »trussel« mod den nationale sikkerhed; der henviser til, at denne lov indfører strenge restriktioner for ytringsfriheden på internettet og i høj grad har til formål at true retten til privatlivets fred; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Vietnams Nationalforsamling den 12. juni 2018 vedtog en lov om cybersikkerhed med henblik på at stramme op på online-kontrollerne, hvilket kræver, at udbyderne sletter stillinger, der anses for at være en »trussel« mod den nationale sikkerhed; der henviser til, at denne lov indfører strenge restriktioner for ytringsfriheden på internettet og i høj grad har til formål at true retten til privatlivets fred;

| L. | der henviser til, at Vietnams første lov om tro og religion trådte i kraft den 1. januar 2018 og tvang alle religiøse grupper i landet til at lade sig registrere hos myndighederne og informere dem om deres aktiviteter; der henviser til, at myndighederne kan afvise eller hindre ansøgninger om registrering og forbyde religiøse aktiviteter, som de vilkårligt anser for at være i strid med »nationale interesser«, »den offentlig orden« eller »national enhed«; der henviser til, at regeringen med denne lov har institutionaliseret sin indblanding i religiøse anliggender og statsligt tilsyn med religiøse grupper; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Vietnams første lov om tro og religion trådte i kraft den 1. januar 2018 og tvang alle religiøse grupper i landet til at lade sig registrere hos myndighederne og informere dem om deres aktiviteter; der henviser til, at myndighederne kan afvise eller hindre ansøgninger om registrering og forbyde religiøse aktiviteter, som de vilkårligt anser for at være i strid med »nationale interesser«, »den offentlig orden« eller »national enhed«; der henviser til, at regeringen med denne lov har institutionaliseret sin indblanding i religiøse anliggender og statsligt tilsyn med religiøse grupper;

| M. | der henviser til, at Vietnam ligger nr. 175 ud af 180 på Journalister Uden Grænsers pressefrihedsindeks for 2018; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Vietnam ligger nr. 175 ud af 180 på Journalister Uden Grænsers pressefrihedsindeks for 2018;

| N. | der henviser til, at der fortsat anvendes dødsstraf i Vietnam, men at antallet af henrettelser er ukendt, eftersom de vietnamesiske myndigheder klassificerer dødsstrafsstatistikker som en statshemmelighed; der henviser til, at Vietnam i januar 2018 reducerede antallet af forbrydelser, der straffes med døden, fra 22 til 18; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der fortsat anvendes dødsstraf i Vietnam, men at antallet af henrettelser er ukendt, eftersom de vietnamesiske myndigheder klassificerer dødsstrafsstatistikker som en statshemmelighed; der henviser til, at Vietnam i januar 2018 reducerede antallet af forbrydelser, der straffes med døden, fra 22 til 18;

| O. | der henviser til, at Vietnam endnu ikke har ratificeret de grundlæggende ILO-konventioner, nemlig konvention nr. 98 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger, konvention nr. 105 om afskaffelse af tvangsarbejde og konvention nr. 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Vietnam endnu ikke har ratificeret de grundlæggende ILO-konventioner, nemlig konvention nr. 98 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger, konvention nr. 105 om afskaffelse af tvangsarbejde og konvention nr. 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig;

| P. | der henviser til, at menneskerettighedsdialogen mellem EU og Vietnam er en vigtig mulighed for en igangværende omfattende drøftelse af spørgsmål af interesse for EU, herunder fuld respekt for de grundlæggende rettigheder til ytringsfrihed, foreningsfrihed og retten til at deltage i fredelige forsamlinger; der henviser til, at forholdet mellem Den Europæiske Union og Vietnam grundlæggende skal baseres på respekt for menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet og på overholdelse af internationale standarder i denne henseende; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at menneskerettighedsdialogen mellem EU og Vietnam er en vigtig mulighed for en igangværende omfattende drøftelse af spørgsmål af interesse for EU, herunder fuld respekt for de grundlæggende rettigheder til ytringsfrihed, foreningsfrihed og retten til at deltage i fredelige forsamlinger; der henviser til, at forholdet mellem Den Europæiske Union og Vietnam grundlæggende skal baseres på respekt for menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet og på overholdelse af internationale standarder i denne henseende;

| Q. | der henviser til, at der er en klar forbindelse mellem partnerskabs- og samarbejdsaftalen (PSA) og frihandelsaftalen mellem EU og Vietnam, hvorved begge parter forpligtede sig til at opfylde deres forpligtelser på menneskerettighedsområdet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der er en klar forbindelse mellem partnerskabs- og samarbejdsaftalen (PSA) og frihandelsaftalen mellem EU og Vietnam, hvorved begge parter forpligtede sig til at opfylde deres forpligtelser på menneskerettighedsområdet;

| 1. | fordømmer de fortsatte krænkelser af menneskerettighederne i Vietnam, herunder domsafsigelse, politisk intimidering, overvågning, chikane, overfald og uretfærdige retssager mod politiske aktivister, journalister, bloggere, dissidenter og menneskerettighedsforkæmpere for at udøve deres ytringsfrihed enten online eller offline, hvilket er i klar strid med Vietnams internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer de vietnamesiske myndigheder til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade alle menneskerettighedsforkæmpere og samvittighedsfanger, der er tilbageholdt eller dømt for blot at udøve deres ret til ytringsfrihed, herunder Hoang Duc Binh, Nguyen Nam Phong, Nguyen Trung Truc og Le Dinh Luong, og til at frafalde alle anklager mod dem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager sin opfordring til de vietnamesiske myndigheder om at ophæve alle restriktioner på og al chikane mod menneskerettighedsforkæmpere og til under alle omstændigheder at sikre, at de er i stand til at udføre deres legitime aktiviteter på menneskerettighedsområdet uden frygt for repressalier og uden nogen restriktioner, herunder juridisk chikane; opfordrer Vietnams regering til at fjerne alle begrænsninger af religionsfriheden og sætte en stopper for chikanen af religiøse samfund; |
| --- | --- |

3.

| 4. | insisterer på, at den vietnamesiske regering skal sikre, at behandlingen af alle tilbageholdte er i overensstemmelse med internationale standarder; understreger, at retten til at få adgang til advokater, sundhedspersonale og familiemedlemmer er en vigtig garanti mod tortur og mishandling og af afgørende betydning for retten til en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fordømmer misbruget af repressive lovbestemmelser, der begrænser grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; opfordrer Vietnams myndigheder til at ophæve, revidere eller ændre alle repressive love, navnlig landets straffelov, dets lovgivning om cybersikkerhed og loven om tro og religion, og til at sikre, at al lovgivning er i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder og -forpligtelser, herunder den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Vietnam er part i; opfordrer regeringen til at bringe lovgivning om offentlige forsamlinger og demonstration i overensstemmelse med retten til forsamlings- og foreningsfrihed; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Vietnam til at undertegne og ratificere alle relevante menneskerettighedstraktater fra De Forenede Nationer og Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol samt ILO's konvention nr. 87, nr. 98 og nr. 105; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Vietnam til at fremsende en stående invitation til alle Menneskerettighedsrådets mandatindehavere vedrørende særlige procedurer, navnlig den særlige rapportør om menings- og ytringsfrihed og den særlige rapportør om menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Vietnams myndigheder til at anerkende uafhængige fagforeninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer EU til at overvåge og samarbejde med myndighederne og alle relevante interessenter for at forbedre menneskerettighedssituationen i Vietnam; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager sin modstand mod dødsstraf under alle omstændigheder; opfordrer de vietnamesiske myndigheder til at indføre et øjeblikkeligt moratorium for anvendelsen af dødsstraf som et skridt i retning af afskaffelse; opfordrer de vietnamesiske myndigheder til at tage alle dødsdomme op til fornyet overvejelse for at sikre, at disse retssager overholder internationale standarder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til aktivt at støtte civilsamfundsgrupper og enkeltpersoner, der forsvarer menneskerettighederne i Vietnam, bl.a. ved at opfordre til løsladelse af menneskerettighedsforkæmpere og samvittighedsfanger under al kontakt med vietnamesiske myndigheder; opfordrer indtrængende EU's delegation i Hanoi til at yde passende støtte til fængslede menneskerettighedsforkæmpere og samvittighedsfanger, herunder ved at arrangere fængselsbesøg, overvåge retssager og yde juridisk bistand; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer EU's medlemsstater til at intensivere deres bestræbelser på at presse på for konkrete forbedringer af menneskerettighedssituationen i Vietnam, herunder i forbindelse med den kommende universelle regelmæssige gennemgang af Vietnam i FN's Menneskerettighedsråd; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager sin opfordring til EU-dækkende forbud mod eksport, salg, opdatering og vedligeholdelse af enhver form for sikkerhedsudstyr, der anvendes eller kan anvendes til intern undertrykkelse, herunder teknologi til internetovervågning, til stater med bekymrende menneskerettighedsforhold; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over det styrkede partnerskab og menneskerettighedsdialogen mellem EU og Vietnam og minder om betydningen af dialogen som et vigtigt instrument, der bør anvendes på en effektiv måde til at hjælpe og tilskynde Vietnam til at gennemføre de nødvendige reformer; opfordrer på det kraftigste Kommissionen til at overvåge fremskridtene under dialogen gennem indførelse af benchmarks og overvågningsmekanismer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer den vietnamesiske regering og EU til som vigtige partnere at forpligte sig til at forbedre respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i landet, da det er en hjørnesten i de bilaterale forbindelser mellem Vietnam og Unionen, navnlig med henblik på ratificeringen af frihandelsaftalen mellem EU og Vietnam og med henblik på partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Vietnam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, generalsekretæren i Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN), regeringen og nationalforsamlingen i Vietnam, De Forenede Nationers højkommissær for menneskerettigheder og De Forenede Nationers generalsekretær. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 73.

(2)  EUT C 86 af 6.3.2018, s. 122.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/70

---

P8_TA(2018)0460

Menneskerettighedssituationen i Cuba

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om menneskerettighedssituationen i Cuba (2018/2926(RSP))

(2020/C 363/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Cuba, navnlig beslutning af 17. november 2004 om Cuba (1), af 2. februar 2006 om EU's politik over for den cubanske regering (2), af 21. juni 2007 om Cuba (3), af 11. marts 2010 om samvittighedsfanger i Cuba (4) og af 5. juli 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Cuba på den anden side (5) og Parlamentets godkendelse heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Cuba, navnlig beslutning af 17. november 2004 om Cuba (1), af 2. februar 2006 om EU's politik over for den cubanske regering (2), af 21. juni 2007 om Cuba (3), af 11. marts 2010 om samvittighedsfanger i Cuba (4) og af 5. juli 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Cuba på den anden side (5) og Parlamentets godkendelse heraf,

| — | der henviser til, at den cubanske nationalforsamling den 19. april 2018 valgte Miguel Díaz-Canel som ny formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at den cubanske nationalforsamling den 19. april 2018 valgte Miguel Díaz-Canel som ny formand,

| — | der henviser til de konklusioner, som FN's Komité om Tvungne Forsvindinger i Cuba offentliggjorde den 17. marts 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til de konklusioner, som FN's Komité om Tvungne Forsvindinger i Cuba offentliggjorde den 17. marts 2017,

| — | der henviser til udtalelse 59/2018 fra FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse vedrørende Ariel Ruiz Urquiola, som Amnesty International betragter som samvittighedsfange, vedtaget på dens 82. samling den 20.-24. august 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse 59/2018 fra FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse vedrørende Ariel Ruiz Urquiola, som Amnesty International betragter som samvittighedsfange, vedtaget på dens 82. samling den 20.-24. august 2018,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgange af Cuba, som blev foretaget i maj 2013 og maj 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgange af Cuba, som blev foretaget i maj 2013 og maj 2018,

| — | der henviser til Human Rights Watch's rapport for 2017 om Cuba og den erklæring, der blev fremsat den 27. juli 2018 af Erika Guevara-Rosas, direktør for Amerika i Amnesty International, vedrørende den nye cubanske regerings første 100 dage, |
| --- | --- |

—

der henviser til Human Rights Watch's rapport for 2017 om Cuba og den erklæring, der blev fremsat den 27. juli 2018 af Erika Guevara-Rosas, direktør for Amerika i Amnesty International, vedrørende den nye cubanske regerings første 100 dage,

| — | der henviser til de månedlige erklæringer fra Den Cubanske Kommission for Menneskerettigheder og National Forsoning (CCHRNC), |
| --- | --- |

—

der henviser til de månedlige erklæringer fra Den Cubanske Kommission for Menneskerettigheder og National Forsoning (CCHRNC),

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og andre internationale menneskerettighedstraktater og -instrumenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og andre internationale menneskerettighedstraktater og -instrumenter,

| — | der henviser til Cubas forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cubas forfatning,

| — | der henviser til EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, som Cuba har undertegnet, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, som Cuba har undertegnet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at menneskerettighederne indgår i EU's politiske dialoger og i samarbejds- og handelsaftaler; der henviser til, at menneskerettighedernes udelelighed, herunder borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, bør være et af Den Europæiske Unions vigtigste mål i dens forbindelser med Cuba; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at menneskerettighederne indgår i EU's politiske dialoger og i samarbejds- og handelsaftaler; der henviser til, at menneskerettighedernes udelelighed, herunder borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, bør være et af Den Europæiske Unions vigtigste mål i dens forbindelser med Cuba;

| B. | der henviser til, at Parlamentet den 5. juli 2017 godkendte aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem EU og Cuba (PDCA); der henviser til, at PDCA klart giver udtryk for Parlamentets store bekymringer med hensyn til menneskerettighedssituationen i Cuba og indeholder en suspensionsklausul i tilfælde af en overtrædelse af bestemmelserne om menneskerettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet den 5. juli 2017 godkendte aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem EU og Cuba (PDCA); der henviser til, at PDCA klart giver udtryk for Parlamentets store bekymringer med hensyn til menneskerettighedssituationen i Cuba og indeholder en suspensionsklausul i tilfælde af en overtrædelse af bestemmelserne om menneskerettigheder;

| C. | der henviser til, at menneskerettighedsdialogen mellem EU og Cuba under ledelse af EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder blev indledt i 2015; der henviser til, at parterne i den fjerde menneskerettighedsdialog mellem EU og Cuba den 9. oktober 2018 bl.a. behandlede spørgsmålet om borgernes deltagelse i offentlige anliggender, herunder i forbindelse med de nylige valgprocesser, samt forenings- og ytringsfrihed og muligheden for, at menneskerettighedsforkæmpere og andre sektorer i civilsamfundet frit kan slutte sig sammen, give udtryk for deres synspunkter og deltage i det offentlige liv; der henviser til, at det er uklart for Parlamentet, hvorvidt dette møde var afgørende på nogen måde; der henviser til, at der ikke er opnået håndgribelige resultater for så vidt angår menneskerettighederne i Cuba på trods af oprettelsen af menneskerettighedsdialogen og Cubas genvalg til FN's Menneskerettighedsråd for perioden 2017-2019; der henviser til, at den politiske dialog skal omfatte direkte og intensiv dialog med civilsamfundet og oppositionen uden nogen begrænsninger; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at menneskerettighedsdialogen mellem EU og Cuba under ledelse af EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder blev indledt i 2015; der henviser til, at parterne i den fjerde menneskerettighedsdialog mellem EU og Cuba den 9. oktober 2018 bl.a. behandlede spørgsmålet om borgernes deltagelse i offentlige anliggender, herunder i forbindelse med de nylige valgprocesser, samt forenings- og ytringsfrihed og muligheden for, at menneskerettighedsforkæmpere og andre sektorer i civilsamfundet frit kan slutte sig sammen, give udtryk for deres synspunkter og deltage i det offentlige liv; der henviser til, at det er uklart for Parlamentet, hvorvidt dette møde var afgørende på nogen måde; der henviser til, at der ikke er opnået håndgribelige resultater for så vidt angår menneskerettighederne i Cuba på trods af oprettelsen af menneskerettighedsdialogen og Cubas genvalg til FN's Menneskerettighedsråd for perioden 2017-2019; der henviser til, at den politiske dialog skal omfatte direkte og intensiv dialog med civilsamfundet og oppositionen uden nogen begrænsninger;

| D. | der henviser til, at den cubanske regering stadig afviser at anerkende overvågning af menneskerettighederne som en lovlig aktivitet og nægter lokale menneskerettighedsgrupper juridisk status; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den cubanske regering stadig afviser at anerkende overvågning af menneskerettighederne som en lovlig aktivitet og nægter lokale menneskerettighedsgrupper juridisk status;

| E. | der henviser til, at der skal afholdes en folkeafstemning om forfatningen den 24. februar 2019; der henviser til, at processen med udarbejdelse af den nye forfatning mangler en behørig landsdækkende høring og sikrer, at kommunistpartiet bevarer sin magtfulde rolle i samfundet uden et flerpartisystem, grundlæggende frihedsrettigheder og politiske og borgerlige rettigheder, og dermed styrker det centraliserede ejerskab over staten og den statskontrollerede økonomi; der henviser til, at det politiske étpartisystem erklæres for »uigenkaldeligt« i artikel 3, og at artikel 224 fastsætter, at det er forbudt for nuværende og fremtidige generationer at ændre socialismens irreversibilitet og det nuværende politiske og sociale system; der henviser til, at der synes at være andre stærkt foruroligende bestemmelser i udkastet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der skal afholdes en folkeafstemning om forfatningen den 24. februar 2019; der henviser til, at processen med udarbejdelse af den nye forfatning mangler en behørig landsdækkende høring og sikrer, at kommunistpartiet bevarer sin magtfulde rolle i samfundet uden et flerpartisystem, grundlæggende frihedsrettigheder og politiske og borgerlige rettigheder, og dermed styrker det centraliserede ejerskab over staten og den statskontrollerede økonomi; der henviser til, at det politiske étpartisystem erklæres for »uigenkaldeligt« i artikel 3, og at artikel 224 fastsætter, at det er forbudt for nuværende og fremtidige generationer at ændre socialismens irreversibilitet og det nuværende politiske og sociale system; der henviser til, at der synes at være andre stærkt foruroligende bestemmelser i udkastet;

| F. | der henviser til, at uafhængige journalister, fredelige dissidenter og menneskerettighedsforkæmpere, der dokumenterer menneskerettighedskrænkelser, som for det meste er medlemmer af den demokratiske opposition, forfølges, tilbageholdes vilkårligt eller holdes fængslet i Cuba; der henviser til, at der ifølge CCHRNC i oktober 2018 blev foretaget mindst 202 vilkårlige kortvarige anholdelser af utvivlsomt politiske årsager af fredelige modstandere og uafhængige civilsamfundsaktivister, der udøvede deres grundlæggende ret til ytrings-, forsamlings- og politisk foreningsfrihed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at uafhængige journalister, fredelige dissidenter og menneskerettighedsforkæmpere, der dokumenterer menneskerettighedskrænkelser, som for det meste er medlemmer af den demokratiske opposition, forfølges, tilbageholdes vilkårligt eller holdes fængslet i Cuba; der henviser til, at der ifølge CCHRNC i oktober 2018 blev foretaget mindst 202 vilkårlige kortvarige anholdelser af utvivlsomt politiske årsager af fredelige modstandere og uafhængige civilsamfundsaktivister, der udøvede deres grundlæggende ret til ytrings-, forsamlings- og politisk foreningsfrihed;

| G. | der henviser til, at en af disse personer er dr. Eduardo Cardet, en national koordinator for den kristne befrielsesbevægelse (MCL), som blev idømt tre års fængsel for fredeligt at have udøvet sin ret til ytringsfrihed; der henviser til, at han i november 2016 blev anholdt, da han vendte hjem fra en tur til Miami; der henviser til, at dr. Cardet, der anses for at være samvittighedsfange, i øjeblikket tilbageholdes i Cuba Si-fængslet i Holguín, hvor han sidder i isolation uden adgang til familiebesøg eller telefonopkald; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en af disse personer er dr. Eduardo Cardet, en national koordinator for den kristne befrielsesbevægelse (MCL), som blev idømt tre års fængsel for fredeligt at have udøvet sin ret til ytringsfrihed; der henviser til, at han i november 2016 blev anholdt, da han vendte hjem fra en tur til Miami; der henviser til, at dr. Cardet, der anses for at være samvittighedsfange, i øjeblikket tilbageholdes i Cuba Si-fængslet i Holguín, hvor han sidder i isolation uden adgang til familiebesøg eller telefonopkald;

| H. | der henviser til, at Tomás Núñez Magdariaga, som er medlem af Unión Patriótica de Cuba, (UNPACU), en uofficiel politisk oppositionsgruppe, sultestrejkede i protest i 62 dage og blev løsladt den 15. oktober 2018 takket være internationalt pres; der henviser til, at Magdariaga blev fundet skyldig i angiveligt at have truet en statslig embedsmand, som i sidste ende tilstod at have opdigtet anklagerne mod ham; der henviser til, at hans sag er et andet klart eksempel på forsøg på at bringe afvigende meninger til tavshed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Tomás Núñez Magdariaga, som er medlem af Unión Patriótica de Cuba, (UNPACU), en uofficiel politisk oppositionsgruppe, sultestrejkede i protest i 62 dage og blev løsladt den 15. oktober 2018 takket være internationalt pres; der henviser til, at Magdariaga blev fundet skyldig i angiveligt at have truet en statslig embedsmand, som i sidste ende tilstod at have opdigtet anklagerne mod ham; der henviser til, at hans sag er et andet klart eksempel på forsøg på at bringe afvigende meninger til tavshed;

| I. | der henviser til, at Kvinder i Hvidt i oktober 2018 endnu engang var de primære ofre for politisk undertrykkelse, og at en række medlemmer af Det Forenede Antitotalitære Forum (FANTU) var genstand for undertrykkelse i flere af landets provinser; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kvinder i Hvidt i oktober 2018 endnu engang var de primære ofre for politisk undertrykkelse, og at en række medlemmer af Det Forenede Antitotalitære Forum (FANTU) var genstand for undertrykkelse i flere af landets provinser;

| J. | der henviser til, at alle fængslede i Cuba skal garanteres en human behandling; der henviser til, at den cubanske regering nægter uafhængige menneskerettighedsgrupper adgang til fængslerne; der henviser til, at cubanske borgere ikke nyder godt af garantier om en retfærdig rettergang, såsom retten til en retfærdig og offentlig rettergang ved en kompetent og upartisk domstol; der henviser til, at indsatte på prøveløsladelse ofte udsættes for fortsat chikane fra myndighedernes side; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at alle fængslede i Cuba skal garanteres en human behandling; der henviser til, at den cubanske regering nægter uafhængige menneskerettighedsgrupper adgang til fængslerne; der henviser til, at cubanske borgere ikke nyder godt af garantier om en retfærdig rettergang, såsom retten til en retfærdig og offentlig rettergang ved en kompetent og upartisk domstol; der henviser til, at indsatte på prøveløsladelse ofte udsættes for fortsat chikane fra myndighedernes side;

| K. | der henviser til, at FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse klart har anført, at cubanske ofre for vilkårlig tilbageholdelse har ret til at søge erstatning fra regeringen, hvilket omfatter genoprettelse af den tidligere tilstand, godtgørelse, rehabilitering, oprejsning og garanti for, at det ikke gentager sig; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse klart har anført, at cubanske ofre for vilkårlig tilbageholdelse har ret til at søge erstatning fra regeringen, hvilket omfatter genoprettelse af den tidligere tilstand, godtgørelse, rehabilitering, oprejsning og garanti for, at det ikke gentager sig;

| L. | der henviser til, at der er tegn på større respekt for religionsfriheden i Cuba; der henviser til, at de cubanske myndigheder imidlertid stadig er meget restriktive med hensyn til opførelse eller genopbygning af kristne kirker; der henviser til, at kirken gradvis er blevet kendt som den største civilsamfundsaktør og den vigtigste ikke-statslige leverandør af sociale tjenester i Cuba, men at dens aktiviteter fortsat er underlagt streng kontrol fra myndighedernes side; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der er tegn på større respekt for religionsfriheden i Cuba; der henviser til, at de cubanske myndigheder imidlertid stadig er meget restriktive med hensyn til opførelse eller genopbygning af kristne kirker; der henviser til, at kirken gradvis er blevet kendt som den største civilsamfundsaktør og den vigtigste ikke-statslige leverandør af sociale tjenester i Cuba, men at dens aktiviteter fortsat er underlagt streng kontrol fra myndighedernes side;

| M. | der henviser til, at EU med sine tættere politiske og økonomiske forbindelser med Cuba har til hensigt at bidrage til at fremme politiske reformer i landet i overensstemmelse med alle borgernes forhåbninger; der henviser til, at den økonomiske og handelsmæssige liberalisering bør sætte landet i stand til gradvis at bevæge sig i retning af de frie sociale rum, sameksistens, teknologi og kommunikation, som den cubanske befolkning værdsætter og efterspørger; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU med sine tættere politiske og økonomiske forbindelser med Cuba har til hensigt at bidrage til at fremme politiske reformer i landet i overensstemmelse med alle borgernes forhåbninger; der henviser til, at den økonomiske og handelsmæssige liberalisering bør sætte landet i stand til gradvis at bevæge sig i retning af de frie sociale rum, sameksistens, teknologi og kommunikation, som den cubanske befolkning værdsætter og efterspørger;

| N. | der henviser til, at Parlamentet ved tre lejligheder har tildelt Sakharovprisen for tankefrihed til cubanske aktivister: Oswaldo Payá i 2002, Kvinder i Hvidt i 2005 og Guillermo Fariñas i 2010; der henviser til, at det stadig hænder regelmæssigt, at modtagere af Sakharovprisen forhindres i at forlade landet og deltage i internationale begivenheder; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Parlamentet ved tre lejligheder har tildelt Sakharovprisen for tankefrihed til cubanske aktivister: Oswaldo Payá i 2002, Kvinder i Hvidt i 2005 og Guillermo Fariñas i 2010; der henviser til, at det stadig hænder regelmæssigt, at modtagere af Sakharovprisen forhindres i at forlade landet og deltage i internationale begivenheder;

| O. | der henviser til, at Parlamentet ved mange lejligheder har spurgt, om det kunne sende officielle delegationer til Cuba; der henviser til, at de cubanske myndigheder hver gang har nægtet at give adgang til landet, selv efter indgåelsen af aftalen om politisk dialog og samarbejde; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Parlamentet ved mange lejligheder har spurgt, om det kunne sende officielle delegationer til Cuba; der henviser til, at de cubanske myndigheder hver gang har nægtet at give adgang til landet, selv efter indgåelsen af aftalen om politisk dialog og samarbejde;

| 1. | fordømmer på det kraftigste den vilkårlige tilbageholdelse, forfølgelse og chikane af og angreb på fredelige dissidenter, uafhængige journalister, menneskerettighedsforkæmpere og den politiske opposition i Cuba; opfordrer til, at der øjeblikkeligt sættes en stopper disse handlinger, og til øjeblikkelig løsladelse af alle politiske fanger, herunder Eduardo Cardet, og dem, der er vilkårligt tilbageholdt udelukkende for at udøve deres ytrings- og forsamlingsfrihed; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer indtrængende EU's medlemsstater, EU-Udenrigstjenesten og dens delegation i Cuba til bestemt at respektere deres grundlæggende principper og politikker i forbindelserne med Cuba og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at få ovennævnte personer løsladt, for at sikre, at chikanen af politiske modstandere og menneskerettighedsforkæmpere omgående ophører, og for at bistå og beskytte sidstnævnte; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer de cubanske myndigheder til at forbedre fængselsforholdene og behandlingen af de indsatte og gøre det muligt for internationale menneskerettighedsgrupper og uafhængige cubanske organisationer at få adgang til landets fængsler; understreger, at det er i strid med bestemmelserne i verdenserklæringen om menneskerettighederne at forfølge og fængsle dissidenter på grund af deres idealer og deres fredelige politiske aktivitet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager, at situationen med hensyn til menneskerettigheder og demokrati ikke er blevet bedre på trods af aftalen om politisk dialog og samarbejde (PDCA); opfordrer til opfyldelse af de bindende forpligtelser, der er fastlagt i PDCA mellem EU og Cuba, navnlig hvad angår respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; understreger, at denne aftales succes afhænger af, at den gennemføres og overholdes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at PDCA indeholder en bestemmelse om suspendering af aftalen, som skal finde anvendelse i tilfælde af, at bestemmelserne om menneskerettigheder overtrædes; insisterer derfor på, at Den Europæiske Union nøje følger og overvåger respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i Cuba i forbindelse med gennemførelsen af PDCA, og at der finder regelmæssig afrapportering til Parlamentet sted; anmoder NF/HR Federica Mogherini om på plenarmødet at informere Parlamentet detaljeret om de konkrete skridt, der tages med henblik på at opfylde ovennævnte krav; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer indtrængende den cubanske regering til at redefinere sin menneskerettighedspolitik ved at bringe den i overensstemmelse med den internationale menneskerettighedslovgivning og gøre det muligt for alle civilsamfundets og oppositionens politiske aktører at deltage aktivt i det politiske og sociale liv uden at indføre begrænsninger; opfordrer Cuba til at bekræfte, at det agter at »opretholde de højeste standarder for fremme og beskyttelse af menneskerettighederne« ved at ratificere den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder samt de valgfrie protokoller dertil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder de cubanske myndigheder om, at den frie bevægelighed og forsamlingsfriheden er sikret i den internationale menneskerettighedslovgivning, og at denne frihed også gælder for aktivister og medlemmer af den demokratiske opposition; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fordømmer på det kraftigste vedtagelsen af dekret 349, som undergraver retten til kunstnerisk frihed i Cuba; opfordrer de cubanske myndigheder til at træffe passende lovgivningsmæssige foranstaltninger til at trække dekret 349 tilbage, inden det træder i kraft i december 2018; understreger, at kunstnerisk ytringsfrihed er afgørende for en levedygtig og dynamisk kultursektor, der kan skabe arbejdspladser, udvikle kulturelle erhverv og puste nyt liv i kulturarven; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer den cubanske regering til at holde op med at foretage censur på internettet og blokere websteder med det ene formål at begrænse politisk kritik og adgangen til information; |
| --- | --- |

9.

| 10. | støtter fuldt ud konklusionerne af 17. marts 2017 fra FN's Komité om Tvungne Forsvindinger i Cuba, hvori Cuba indtrængende opfordres til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at garantere retsvæsenets fuldstændige uafhængighed og til at oprette en uafhængig national menneskerettighedsinstitution i overensstemmelse med Paris-principperne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | giver udtryk for stor bekymring over det nye forfatningsudkast og folkeafstemningen, der er planlagt til februar 2019; understreger, at hele processen mangler den inklusion, tolerance og respekt for grundlæggende civile og politiske rettigheder, som vil kunne sikre en demokratisk forfatningsproces; gentager i denne henseende, at Parlamentet er fast besluttet på at fremme en overgangsproces til et pluralistisk demokrati og respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder under inddragelse af alle aktører, uden at nogen udelukkes, som anført i verdenserklæringen om menneskerettighederne, og et varigt økonomisk opsving med sigte på at forbedre den cubanske befolknings levestandard i overensstemmelse med det cubanske folks forhåbninger; anmoder de relevante cubanske myndigheder om at foreskrive frie og pluralistiske valg i den nye forfatning; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer indtrængende EU-institutionerne og -medlemsstaterne til at yde hjælp til den økonomiske og politiske overgang i Cuba hen mod et fuldstændigt demokratisk regime, som respekterer alle borgernes grundlæggende rettigheder; støtter anvendelsen af EU's forskellige udenrigspolitiske instrumenter, og navnlig Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR), til at styrke EU's dialog med det cubanske civilsamfund og dem, der støtter en fredelig overgang i Cuba; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer de cubanske myndigheder til at afskaffe dødsstraffen for alle forbrydelser; opfordrer til et moratorium for dødsstraf, indtil denne juridiske ændring er formelt vedtaget; opfordrer til en gennemgang af alle dødsdomme med henblik på at sikre, at de forudgående retssager var i overensstemmelse med internationale standarder, og at der ikke sker en eneste henrettelse fremover; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer den cubanske regering til at tillade kirker at udøve deres sociale omsorgsaktiviteter frit i det cubanske samfund; opfordrer til, at religions- og samvittighedsfriheden garanteres fuldt ud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer NF/HR Federica Mogherini til at anerkende, at der findes en politisk opposition til den cubanske regering, og til at støtte inddragelsen af denne i den politiske dialog mellem EU og Cuba; minder EU-institutionerne om, at civilsamfundet og dem, der er blevet tildelt Sakharovprisen, er centrale aktører i demokratiseringen af Cuba, og at deres stemme skal høres og tages i betragtning inden for rammerne af de bilaterale forbindelser; opfordrer i denne henseende alle repræsentanter for EU's medlemsstater til at tage menneskerettighedsspørgsmål op under besøg hos de cubanske myndigheder og til at mødes med Sakharovprismodtagerne, når de besøger Cuba, for at sikre den interne og eksterne kohærens i EU's menneskerettighedspolitik; |
| --- | --- |

15.

| 16. | beklager dybt de cubanske myndigheders afslag på at give Europa-Parlamentets udvalg, delegationer og visse politiske grupper mulighed for at besøge Cuba, til trods for at Parlamentet har godkendt PDCA; opfordrer myndighederne til straks at tillade indrejse i landet, herunder muligheden for at besøge øen, når folkeafstemningen om forfatningen skal finde sted den 24. februar 2019; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Cubas regering og nationalforsamling, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen, EU’s særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's højkommissær for menneskerettigheder samt til CELAC-landenes regeringer. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT C 201 E af 18.8.2005, s. 83.

(2)  EUT C 288 E af 24.11.2006, s. 81.

(3)  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 377.

(4)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 82.

(5)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 99.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/75

---

P8_TA(2018)0461

Menneskerettighedssituationen i Bangladesh

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om menneskerettighedssituationen i Bangladesh (2018/2927(RSP))

(2020/C 363/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Bangladesh af 6. april 2017 (1) og 26. november 2015 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Bangladesh af 6. april 2017 (1) og 26. november 2015 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om status for gennemførelsen af bæredygtighedsaftalen i Bangladesh (3) og til Kommissionens rapport om den tekniske status af 28. september 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om status for gennemførelsen af bæredygtighedsaftalen i Bangladesh (3) og til Kommissionens rapport om den tekniske status af 28. september 2018,

| — | der henviser til sin beslutning af 27. april 2017 om EU's flagskibsinitiativ for beklædningssektoren (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. april 2017 om EU's flagskibsinitiativ for beklædningssektoren (4),

| — | der henviser til samarbejdsaftalen af 2001 mellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Bangladesh om partnerskab og udvikling (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalen af 2001 mellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Bangladesh om partnerskab og udvikling (5),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig,

| — | der henviser til bæredygtighedsaftalen, som skal give løbende forbedringer inden for arbejdstagerrettigheder og fabrikssikkerhed i industrien for konfektionstøj og strikvarer i Bangladesh, |
| --- | --- |

—

der henviser til bæredygtighedsaftalen, som skal give løbende forbedringer inden for arbejdstagerrettigheder og fabrikssikkerhed i industrien for konfektionstøj og strikvarer i Bangladesh,

| — | der henviser til Bangladesh-aftalen om brand- og bygningssikkerhed fra 2013 og fornyelsen heraf i 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bangladesh-aftalen om brand- og bygningssikkerhed fra 2013 og fornyelsen heraf i 2018,

| — | der henviser til den fælles lokale erklæring af 27. september 2018 fra EU-medlemsstaternes missionschefer, EU-delegationen og missionscheferne for Norge og Schweiz om den bangladeshiske lov om digital sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles lokale erklæring af 27. september 2018 fra EU-medlemsstaternes missionschefer, EU-delegationen og missionscheferne for Norge og Schweiz om den bangladeshiske lov om digital sikkerhed,

| — | der henviser til den nationale rapport for Bangladesh af 26. februar 2018, der er forelagt til FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgang, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nationale rapport for Bangladesh af 26. februar 2018, der er forelagt til FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgang,

| — | der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding, der blev vedtaget den 20. december 2006 af FN's Generalforsamling, og som trådte i kraft den 23. december 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding, der blev vedtaget den 20. december 2006 af FN's Generalforsamling, og som trådte i kraft den 23. december 2010,

| — | der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, som blev godkendt af FN's Menneskerettighedsråd den 16. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, som blev godkendt af FN's Menneskerettighedsråd den 16. juni 2011,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder,

| — | der henviser til Bangladeshs nationale handlingsplan for afskaffelse af børneægteskaber 2015-2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bangladeshs nationale handlingsplan for afskaffelse af børneægteskaber 2015-2021,

| — | der henviser til henstillingerne fra den 17. samling i FN's Permanente Forum for Oprindelige Folk (UNPFII), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne fra den 17. samling i FN's Permanente Forum for Oprindelige Folk (UNPFII),

| — | der henviser til det internationale pressefrihedsindeks (2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til det internationale pressefrihedsindeks (2018),

| — | der henviser til bangladeshiske lov om digital sikkerhed fra 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til bangladeshiske lov om digital sikkerhed fra 2018,

| — | der henviser til den bangladeshiske lov om informations- og kommunikationsteknologi, navnlig afsnit 57, |
| --- | --- |

—

der henviser til den bangladeshiske lov om informations- og kommunikationsteknologi, navnlig afsnit 57,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighederne af 12. maj 2014 om ytringsfrihed online og offline, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighederne af 12. maj 2014 om ytringsfrihed online og offline,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at EU har haft mangeårige forbindelser med Bangladesh, bl.a. gennem samarbejdsaftalen om partnerskab og udvikling; der henviser til, at respekt for og fremme af menneskerettighederne og de demokratiske principper udgør grundlaget for parternes interne og internationale politikker og skal være et vigtigt led i EU's optræden udadtil; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU har haft mangeårige forbindelser med Bangladesh, bl.a. gennem samarbejdsaftalen om partnerskab og udvikling; der henviser til, at respekt for og fremme af menneskerettighederne og de demokratiske principper udgør grundlaget for parternes interne og internationale politikker og skal være et vigtigt led i EU's optræden udadtil;

| B. | der henviser til, at undertrykkelsen af medlemmer af civilsamfundet, herunder politiske aktivister, fagforeningsfolk, journalister, studerende, menneskerettighedsforkæmpere og mindretal er taget til i Bangladesh i de seneste år; der henviser til, at FN's menneskerettighedseksperter og internationale menneskerettighedsgrupper har rapporteret et tydeligt mønster i Bangladesh af udenretslige henrettelser, massevilkårlige anholdelser og tvungne forsvindinger, f.eks. i sagerne Maroof Zaman og Mir Ahmad Bin Quasem; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at undertrykkelsen af medlemmer af civilsamfundet, herunder politiske aktivister, fagforeningsfolk, journalister, studerende, menneskerettighedsforkæmpere og mindretal er taget til i Bangladesh i de seneste år; der henviser til, at FN's menneskerettighedseksperter og internationale menneskerettighedsgrupper har rapporteret et tydeligt mønster i Bangladesh af udenretslige henrettelser, massevilkårlige anholdelser og tvungne forsvindinger, f.eks. i sagerne Maroof Zaman og Mir Ahmad Bin Quasem;

| C. | der henviser til, at Bangladesh indtager en plads som nr. 146 ud af 180 i det internationale pressefrihedsindeks; der henviser til, at krænkelser af grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettigheder, navnlig vold, chikane, intimidering og censur af journalister og bloggere, fortsat er udbredt i Bangladesh; der henviser til, at Bangladeshs IKT-lov, navnlig afsnit 57, i løbet af de seneste år er blevet anvendt til at arrestere og retsforfølge aktivister og journalister, der har kritiseret regeringen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Bangladesh indtager en plads som nr. 146 ud af 180 i det internationale pressefrihedsindeks; der henviser til, at krænkelser af grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettigheder, navnlig vold, chikane, intimidering og censur af journalister og bloggere, fortsat er udbredt i Bangladesh; der henviser til, at Bangladeshs IKT-lov, navnlig afsnit 57, i løbet af de seneste år er blevet anvendt til at arrestere og retsforfølge aktivister og journalister, der har kritiseret regeringen;

| D. | der henviser til, at loven om digitale sikkerhed, som det bangladeshiske parlamentet vedtog den 19. september 2018, ikke ændrer afsnit 57 i IKT-loven på trods af de talrige kritikpunkter fremsat af bangladeshiske journalister, menneskerettighedsaktivister og det internationale samfund; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at loven om digitale sikkerhed, som det bangladeshiske parlamentet vedtog den 19. september 2018, ikke ændrer afsnit 57 i IKT-loven på trods af de talrige kritikpunkter fremsat af bangladeshiske journalister, menneskerettighedsaktivister og det internationale samfund;

| E. | der henviser til, at den internationalt anerkendte og prisbelønnede fotojournalist Shahidul Alam, en lærer og aktivist, blev bortført fra sit hjem den 5. august 2018 og fængslet i henhold til IKT-loven efter at have udtalt sig om de seneste studenterprotester i Bangladesh og kritiseret myndighedernes brug af vold; der henviser til, at han fortsat tilbageholdes og er blevet nægtet løsladelse mod kaution flere gange; der henviser til, at han angiveligt er blevet nægtet passende lægebehandling og udsat for tortur; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den internationalt anerkendte og prisbelønnede fotojournalist Shahidul Alam, en lærer og aktivist, blev bortført fra sit hjem den 5. august 2018 og fængslet i henhold til IKT-loven efter at have udtalt sig om de seneste studenterprotester i Bangladesh og kritiseret myndighedernes brug af vold; der henviser til, at han fortsat tilbageholdes og er blevet nægtet løsladelse mod kaution flere gange; der henviser til, at han angiveligt er blevet nægtet passende lægebehandling og udsat for tortur;

| F. | der henviser til, at regeringen som følge af terrorangreb fører en streng »nultolerancestrategi«; der henviser til, at mobiltelefoni-netværk i Bangladesh er blevet lukket ned, og at bangladeshiske sikkerhedsstyrker angiveligt har forsøgt at købe elektronisk overvågningsudstyr på det internationale marked; der henviser til, at Bangladeshs regering har iværksat en kampagne med intensiv og indgribende overvågning af de sociale medier; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at regeringen som følge af terrorangreb fører en streng »nultolerancestrategi«; der henviser til, at mobiltelefoni-netværk i Bangladesh er blevet lukket ned, og at bangladeshiske sikkerhedsstyrker angiveligt har forsøgt at købe elektronisk overvågningsudstyr på det internationale marked; der henviser til, at Bangladeshs regering har iværksat en kampagne med intensiv og indgribende overvågning af de sociale medier;

| G. | der henviser til, at der afholdes valg i Bangladesh den 30. december 2018; der henviser til, at oppositionsleder og tidligere premierminister Khaleda Zia i øjeblikket afsoner en dom på 10 års fængsel for korruption og derfor er forhindret i at gøre stille op til valget; der henviser til, at hun nægter anklagerne, som hendes tilhængere hævder, var politisk motiverede; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der afholdes valg i Bangladesh den 30. december 2018; der henviser til, at oppositionsleder og tidligere premierminister Khaleda Zia i øjeblikket afsoner en dom på 10 års fængsel for korruption og derfor er forhindret i at gøre stille op til valget; der henviser til, at hun nægter anklagerne, som hendes tilhængere hævder, var politisk motiverede;

| H. | der henviser til, at kvinder og piger i Bangladesh er udsat for et højt niveau af vold; der henviser til, at Bangladesh har den højeste rate for børneægteskaber i Asien og en af de højeste i verden; der henviser til, at Bangladeshs regering i 2017 vedtog loven om begrænsning af børneægteskaber, der indfører undtagelser i »særlige tilfælde« uden at definere sådanne kriterier eller fastsætte en minimumsalder for sådanne ægteskaber; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kvinder og piger i Bangladesh er udsat for et højt niveau af vold; der henviser til, at Bangladesh har den højeste rate for børneægteskaber i Asien og en af de højeste i verden; der henviser til, at Bangladeshs regering i 2017 vedtog loven om begrænsning af børneægteskaber, der indfører undtagelser i »særlige tilfælde« uden at definere sådanne kriterier eller fastsætte en minimumsalder for sådanne ægteskaber;

| I. | der henviser til, at der i Bangladesh kan idømmes dødsstraf for en række forbrydelser; der henviser til, at seks personer blev henrettet i 2017; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der i Bangladesh kan idømmes dødsstraf for en række forbrydelser; der henviser til, at seks personer blev henrettet i 2017;

| J. | der henviser til, at der har været en rapporteret stigning i tilfælde af vold i år, navnlig mod kvinder fra oprindelige befolkningsgrupper, samt chikane og anholdelse af menneskerettighedsforkæmpere fra sådanne grupper, i området Chittagong; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der har været en rapporteret stigning i tilfælde af vold i år, navnlig mod kvinder fra oprindelige befolkningsgrupper, samt chikane og anholdelse af menneskerettighedsforkæmpere fra sådanne grupper, i området Chittagong;

| K. | der henviser til, at EU er Bangladeshs vigtigste handelspartner, og at Bangladesh som et mindst udviklet land (LDC) nyder godt af den mest favorable ordning under EU's generelle toldpræferenceordning (GSP), nemlig »alt undtagen våben«-ordningen (EBA); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU er Bangladeshs vigtigste handelspartner, og at Bangladesh som et mindst udviklet land (LDC) nyder godt af den mest favorable ordning under EU's generelle toldpræferenceordning (GSP), nemlig »alt undtagen våben«-ordningen (EBA);

| L. | der henviser til, at Bangladesh forventes at skulle forlade LDC-kategorien i 2024; der henviser til, at det i de mellemliggende år er nødvendigt at fremskynde reformerne af menneskerettighederne og arbejdstagernes rettigheder, herunder udryddelse af børnearbejde; der henviser til, at der stadig er grund til betænkelighed ved visse bestemmelser i den bangladeshiske arbejdstagerlov og i udkastet til lov om eksportforarbejdningszoner; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Bangladesh forventes at skulle forlade LDC-kategorien i 2024; der henviser til, at det i de mellemliggende år er nødvendigt at fremskynde reformerne af menneskerettighederne og arbejdstagernes rettigheder, herunder udryddelse af børnearbejde; der henviser til, at der stadig er grund til betænkelighed ved visse bestemmelser i den bangladeshiske arbejdstagerlov og i udkastet til lov om eksportforarbejdningszoner;

| M. | der henviser til, at aftalen om brand- og bygningssikkerhed i Bangladesh, inden for rammerne af bæredygtighedsaftalen, blev undertegnet mellem globale tøjmærker, detailhandlere og fagforeninger; der henviser til, at indtil nu har under halvdelen af de fabrikker, der er omfattet af aftalen, gennemført tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger; der henviser til, at aftalen udløb i oktober 2018, til trods for store mangler i gennemførelsen; der henviser til, at aftalen blev efterfulgt af en overgangsaftale, der skulle gælde i tre år; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at aftalen om brand- og bygningssikkerhed i Bangladesh, inden for rammerne af bæredygtighedsaftalen, blev undertegnet mellem globale tøjmærker, detailhandlere og fagforeninger; der henviser til, at indtil nu har under halvdelen af de fabrikker, der er omfattet af aftalen, gennemført tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger; der henviser til, at aftalen udløb i oktober 2018, til trods for store mangler i gennemførelsen; der henviser til, at aftalen blev efterfulgt af en overgangsaftale, der skulle gælde i tre år;

| N. | der henviser til, at det er nødvendigt at støtte aftalen, og at alle parter skal kunne fortsætte deres arbejde uden problemer, herunder også efter november 2018; der henviser til, at den bangladeshiske regering og dens afhjælpningskoordineringscelle kun én gang har demonstreret i både ord og i handling at have opfyldt betingelserne for beredskab og at disse typer af initiativer vedrørende ansvarlig forretningsskik muligvis ikke længere er nødvendige; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det er nødvendigt at støtte aftalen, og at alle parter skal kunne fortsætte deres arbejde uden problemer, herunder også efter november 2018; der henviser til, at den bangladeshiske regering og dens afhjælpningskoordineringscelle kun én gang har demonstreret i både ord og i handling at have opfyldt betingelserne for beredskab og at disse typer af initiativer vedrørende ansvarlig forretningsskik muligvis ikke længere er nødvendige;

| O. | der henviser til, at Bangladesh i 2018 modtog en massiv tilstrømning af over 700 000 rohingyaer, der flygtede fra det burmesiske militærs kampagne med henblik på etnisk udrensning, og som fortsat har akut behov for humanitær bistand; der henviser til, at Bangladesh og Myanmar den 30. oktober 2018 indgik en aftale om at påbegynde hjemsendelsen af rohingyaerne til Myanmar i midten af november uden høring eller inddragelse af FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Bangladesh i 2018 modtog en massiv tilstrømning af over 700 000 rohingyaer, der flygtede fra det burmesiske militærs kampagne med henblik på etnisk udrensning, og som fortsat har akut behov for humanitær bistand; der henviser til, at Bangladesh og Myanmar den 30. oktober 2018 indgik en aftale om at påbegynde hjemsendelsen af rohingyaerne til Myanmar i midten af november uden høring eller inddragelse af FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR);

| 1. | udtrykker alvorlig bekymring over den forværrede menneskerettighedssituation i Bangladesh og navnlig den igangværende undertrykkelse af ytringsfriheden og forsamlingsfriheden rettet mod medierne, studerende, aktivister og oppositionen; fordømmer, at folk bliver anholdt og udsat for vold for at gøre brug af deres ytringsfrihed til at kritisere regeringen; er yderst bekymret over forlydender om, at anvendelsen af tortur er ved at blive endemisk; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at FN's universelle regelmæssige gennemgang fra maj 2018 roste Bangladesh for sine »bemærkelsesværdige fremskridt« med at forbedre menneskerettighederne i de seneste år; opfordrer indtrængende regeringen i Bangladesh til at gennemføre henstillingerne i den universelle regelmæssige gennemgang, navnlig på områder såsom domstolenes uafhængighed, borgerlige og politiske rettigheder, mediefrihed, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder samt kvinders og pigers rettigheder; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer de bangladeshiske myndigheder til at foretage uafhængige undersøgelser af forlydender om udenretslige henrettelser, tvungne forsvindinger og overdreven magtanvendelse, herunder sagerne om Maroof Zaman og Mir Ahmad Bin Quasem, og til at retsforfølge de ansvarlige i overensstemmelse med internationale standarder; opfordrer endvidere Bangladesh til at ratificere den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding og til at indarbejde dens bestemmelser i national ret; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer de bangladeshiske myndigheder til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade Shahidul Alam, frafalde alle anklager mod ham og give ham mulighed for at fortsætte sit legitime menneskerettighedsarbejde; insisterer på, at de bangladeshiske myndigheder skal træffe alle nødvendige foranstaltninger for at garantere Shahidul Alams, og hans families, fysiske og psykiske integritet samt sikre, at Shahidul Alam under tilbageholdelsen behandles på en måde, der er i overensstemmelse med internationale principper og standarder; opfordrer de bangladeshiske myndigheder til at iværksætte en øjeblikkelig og offentlig efterforskning af påstandene om, at Shahidul Alam er blevet torteret, og til at retsforfølge gerningsmændene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | udtrykker dyb bekymring over IKT-loven, ikke blot da den allerede har haft en alvorlig indvirkning på journalisters, bloggeres og kommentatorers arbejde, men også fordi den straffer den retmæssige udøvelse af enhver persons ret til ytringsfrihed, herunder på sociale medier; er af den opfattelse, at afsnit 57 i IKT-loven er uforenelig med de grundlæggende rettigheder til ytringsfrihed og til en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager dybt regeringens beslutning om at vedtage loven om digital sikkerhed, som rent faktisk udvider og styrker politiets beføjelser til at slå ned på ytringsfrihed, herunder på de sociale medier, forud for de nationale valg i 2018; opfordrer de bangladeshiske myndigheder til hurtigst muligt at revidere loven om digital sikkerhed og IKT-loven og bringe dem i overensstemmelse med de internationale konventioner om menneskerettigheder, som Bangladesh er part i; |
| --- | --- |

6.

| 7. | håber, at det næste parlamentsvalg vil være fredeligt, gennemsigtigt og deltagelsesbaseret, således at borgerne kan udtrykke et ægte politisk valg; opfordrer de politiske kræfter til at afstå fra enhver form for vold eller tilskyndelse til vold i valgperioden; |
| --- | --- |

7.

| 8. | værdsætter den konstruktive rolle, som Bangladesh har spillet under vanskelige omstændigheder i forbindelse med modtagelsen af rohingya-flygtningene; opfordrer indtrængende myndighederne til at stille mere jord til rådighed for at mindske overbelægningen og de usle forhold i lejrene; opfordrer indtrængende myndighederne til at lempe de bureaukratiske restriktioner, de pålægger humanitære organisationer; opfordrer indtrængende regeringerne i Bangladesh og Myanmar til omgående at genoverveje beslutningen om at påbegynde tilbagesendelsen af rohingya-flygtningene, da betingelserne for en sikker, værdig og frivillig tilbagevenden endnu ikke er opfyldt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer EU og andre internationale donorer til at intensivere deres bestræbelser på at tilvejebringe den nødvendige finansielle og materielle bistand til rohingya-flygtningelejrene i Bangladesh; |
| --- | --- |

9.

| 10. | insisterer på, at Bangladesh overholder sine forpligtelser i henhold til EBA-ordningen vedrørende demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | gentager sin opfordring til afskaffelse af dødsstraffen i Bangladesh; |
| --- | --- |

11.

| 12. | udtrykker alvorlig bekymring over annulleringen af overgangsaftalen, som skulle træde i kraft den 30. november 2018; bemærker, at afhjælpningskoordineringscellen endnu ikke har kapacitet til at overvåge og håndhæve krav vedrørende sundhed og sikkerhed med de alvorlige konsekvenser for fabriksarbejdstageres sikkerhed og rettigheder, som dette indebærer; opfordrer indtrængende Bangladeshs regering til straks at anerkende og gennemføre overgangsaftalen og udvise større vilje til at overtage alle aftalens funktioner; opfordrer donorerne til at støtte Bangladeshs regering med henblik på at gøre dette muligt; opfordrer endvidere Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at fortsætte deres kapacitetsopbyggende arbejde med afhjælpningskoordineringscellen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Bangladeshs regering til at vedtage lovgivningsmæssige ændringer til den bangladeshiske arbejdsmarkedslov og dens gennemførelsesbestemmelser for at bringe dem i overensstemmelse med ILO's internationale arbejdsstandarder og for at tillade fuld foreningsfrihed; opfordrer Bangladeshs regering til at tage de nødvendige skridt til effektivt at behandle alle former for diskrimination mod fagforeninger, herunder vold og intimidering; |
| --- | --- |

13.

| 14. | udtrykker bekymring over, at selv om loven om begrænsning af børneægteskaber fra 2017 indeholder bestemmelser om styrkelse af forebyggelse og om retsforfølgning af gerningsmænd, indeholder den dog en klausul, der tillader ægteskab under 18 år under særlige omstændigheder med forældrenes samtykke og rettens tilladelse; opfordrer til, at dette smuthul hurtigst muligt lukkes af hensyn til beskyttelsen af børn; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer indtrængende de bangladeshiske myndigheder til fortsat at tage menneskerettighedsspørgsmål op; bemærker, at menneskerettighedsspørgsmål vil blive drøftet yderligere i den fælles kommission mellem EU og Bangladesh, der afholdes i Dhaka i første halvdel af 2019; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder samt regeringen og parlamentet i Bangladesh. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Europa-Parlamentets beslutning af 6. april 2017 om Bangladesh, herunder børneægteskaber (EUT C 298 af 23.8.2018, s. 65).

(2)  Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2015 om ytringsfrihed i Bangladesh (EUT C 366 af 27.10.2017, s. 135).

(3)  EUT C 331 af 18.9.2018, s. 100.

(4)  EUT C 298 af 23.8.2018, s. 100.

(5)  EFT L 118 af 27.4.2001, s. 48.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/80

---

P8_TA(2018)0464

Pasningstilbud i EU til forbedring af ligestillingen mellem kønnene

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om pasningstilbud i EU til forbedring af ligestillingen mellem kønnene (2018/2077(INI))

(2020/C 363/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 med titlen »Et initiativ til støtte for balance mellem arbejdsliv og privatliv for erhvervsaktive forældre og omsorgspersoner« (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 med titlen »Et initiativ til støtte for balance mellem arbejdsliv og privatliv for erhvervsaktive forældre og omsorgspersoner« (COM(2017)0252),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 26. april 2017 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om balance mellem arbejds- og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (COM(2017)0253), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 26. april 2017 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om balance mellem arbejds- og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (COM(2017)0253),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (1),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 1, 3, 5, 27, 31, 32, 33 og 47, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 1, 3, 5, 27, 31, 32, 33 og 47,

| — | der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder vedtaget i New York den 18. december 1979, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder vedtaget i New York den 18. december 1979,

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, som Den Europæiske Union og alle dens medlemsstater har ratificeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, som Den Europæiske Union og alle dens medlemsstater har ratificeret,

| — | der henviser til mål 5 i målene for bæredygtig udvikling, der går ud på at opnå ligestilling mellem kønnene og styrke kvinders og pigers rettigheder og muligheder, og navnlig til delmål 5.4: at anerkende og sætte pris på ubetalt arbejde i hjemmet og inden for omsorg gennem offentlige tjenesteydelser, infrastruktur og politikker for social beskyttelse og ved at fremme delt ansvarlighed i hjemmet og familien, som det er nationalt passende, |
| --- | --- |

—

der henviser til mål 5 i målene for bæredygtig udvikling, der går ud på at opnå ligestilling mellem kønnene og styrke kvinders og pigers rettigheder og muligheder, og navnlig til delmål 5.4: at anerkende og sætte pris på ubetalt arbejde i hjemmet og inden for omsorg gennem offentlige tjenesteydelser, infrastruktur og politikker for social beskyttelse og ved at fremme delt ansvarlighed i hjemmet og familien, som det er nationalt passende,

| — | der henviser til FN's generalsekretærs rapport af 10. maj 2018 med titlen »Fremskridt hen imod målene for bæredygtig udvikling«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs rapport af 10. maj 2018 med titlen »Fremskridt hen imod målene for bæredygtig udvikling«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 7. december 2017 om styrkelse af lokalsamfundsbaseret støtte og pleje med henblik på et selvstændigt liv, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 7. december 2017 om styrkelse af lokalsamfundsbaseret støtte og pleje med henblik på et selvstændigt liv,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om førskolepædagogik: hvordan vi giver alle vores børn den bedste begyndelse i fremtidens verden (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om førskolepædagogik: hvordan vi giver alle vores børn den bedste begyndelse i fremtidens verden (2),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona den 15. og 16. marts 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona den 15. og 16. marts 2002,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. november 2017 med titlen »EU's handlingsplan 2017-2019 — Bekæmpelse af kønsbestemte lønforskelle« (COM(2017)0678), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. november 2017 med titlen »EU's handlingsplan 2017-2019 — Bekæmpelse af kønsbestemte lønforskelle« (COM(2017)0678),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 3. december 2015 med titlen »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) og navnlig kapitel 3.1 om forøgelse af kvinders erhvervsfrekvens og ligestilling mellem mænd og kvinder med hensyn til økonomisk uafhængighed (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 3. december 2015 med titlen »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) og navnlig kapitel 3.1 om forøgelse af kvinders erhvervsfrekvens og ligestilling mellem mænd og kvinder med hensyn til økonomisk uafhængighed (SWD(2015)0278),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 8. maj 2018 om udvikling af børnepasningsfaciliteter for små børn for at øge kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet, skabe en balance mellem arbejdsliv og privatliv for arbejdende forældre samt skabe bæredygtig og inkluderende vækst i Europa (»Barcelonamålene«) (COM(2018)0273), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 8. maj 2018 om udvikling af børnepasningsfaciliteter for små børn for at øge kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet, skabe en balance mellem arbejdsliv og privatliv for arbejdende forældre samt skabe bæredygtig og inkluderende vækst i Europa (»Barcelonamålene«) (COM(2018)0273),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. maj 2013 om Barcelonamålene — Udvikling af pasningsmuligheder for små børn i Europa med henblik på bæredygtig og inklusiv vækst (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. maj 2013 om Barcelonamålene — Udvikling af pasningsmuligheder for små børn i Europa med henblik på bæredygtig og inklusiv vækst (COM(2013)0322),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. februar 2011 med titlen »Førskolepædagogik: hvordan vi giver alle vores børn den bedste begyndelse i fremtidens verden« (COM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. februar 2011 med titlen »Førskolepædagogik: hvordan vi giver alle vores børn den bedste begyndelse i fremtidens verden« (COM(2011)0066),

| — | der henviser til Kommissionens køreplan for kvalitet i førskoleundervisning og børnepasningsordninger (Ares(2018)1505951), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens køreplan for kvalitet i førskoleundervisning og børnepasningsordninger (Ares(2018)1505951),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 20. februar 2013 med titlen »Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte (3)«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 20. februar 2013 med titlen »Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte (3)«,

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«, (COM(2010)2020) af 20. februar 2013 med titlen »Sociale investeringer i vækst og samhørighed, herunder gennem anvendelse af Den Europæiske Socialfond 2014-2020« (COM(2013)0083) og af 26. april 2017 med titlen »En europæisk søjle for sociale rettigheder« (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«, (COM(2010)2020) af 20. februar 2013 med titlen »Sociale investeringer i vækst og samhørighed, herunder gennem anvendelse af Den Europæiske Socialfond 2014-2020« (COM(2013)0083) og af 26. april 2017 med titlen »En europæisk søjle for sociale rettigheder« (COM(2017)0250),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2014 om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2014 om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 (COM(2014)0332),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2017 om styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status i den private og offentlige sektor i EU (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2017 om styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status i den private og offentlige sektor i EU (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om behovet for en EU-strategi til at gøre en ende på og forebygge kønsbestemt pensionsforskel (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om behovet for en EU-strategi til at gøre en ende på og forebygge kønsbestemt pensionsforskel (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om skabelse af arbejdsmarkedsvilkår, som er mere fordelagtige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om skabelse af arbejdsmarkedsvilkår, som er mere fordelagtige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om kvindelige husarbejdere og omsorgspersoner i EU (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om kvindelige husarbejdere og omsorgspersoner i EU (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2016 om integrering af kønsaspektet i Europa-Parlamentets arbejde (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2016 om integrering af kønsaspektet i Europa-Parlamentets arbejde (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. september 2010 om kvindernes rolle i et aldrende samfund (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. september 2010 om kvindernes rolle i et aldrende samfund (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om atypiske arbejdskontrakter, jobsikkerhed, flexicurity og nye former for arbejdsmarkedsdialog (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om atypiske arbejdskontrakter, jobsikkerhed, flexicurity og nye former for arbejdsmarkedsdialog (11),

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets henstilling af 22. maj 2018 om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet (COM(2018)0271) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af samme dato (SWD(2018)0173), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets henstilling af 22. maj 2018 om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet (COM(2018)0271) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af samme dato (SWD(2018)0173),

| — | der henviser til kønsligestillingsindekset 2015 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder og instituttets rapport fra 2015 med titlen »Reconciliation of work, family and private life in the European Union: Policy review« (Balance mellem arbejde, familie og privatliv i EU: politikgennemgang), |
| --- | --- |

—

der henviser til kønsligestillingsindekset 2015 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder og instituttets rapport fra 2015 med titlen »Reconciliation of work, family and private life in the European Union: Policy review« (Balance mellem arbejde, familie og privatliv i EU: politikgennemgang),

| — | der henviser til Eurofounds rapport af 7. december 2011 med titlen »Company initiatives for workers with care responsibilities for disabled children or adults« (Virksomhedsinitiativer for ansatte med plejeansvar for handicappede børn eller voksne), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport af 7. december 2011 med titlen »Company initiatives for workers with care responsibilities for disabled children or adults« (Virksomhedsinitiativer for ansatte med plejeansvar for handicappede børn eller voksne),

| — | Der henviser til Eurofounds baggrundsdokument af 14. juli 2013 med titlen »Caring for children and dependants: effect on careers of young workers« (Pasning af børn og andre afhængige: konsekvenserne for unge arbejdstageres karriere), |
| --- | --- |

—

Der henviser til Eurofounds baggrundsdokument af 14. juli 2013 med titlen »Caring for children and dependants: effect on careers of young workers« (Pasning af børn og andre afhængige: konsekvenserne for unge arbejdstageres karriere),

| — | der henviser til Eurofounds rapport af 17. juni 2014 med titlen »Residential care sector: Working conditions and job quality« (Hjemmeplejesektoren: arbejdsvilkår og jobkvalitet", |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport af 17. juni 2014 med titlen »Residential care sector: Working conditions and job quality« (Hjemmeplejesektoren: arbejdsvilkår og jobkvalitet",

| — | der henviser til Eurofounds rapport af 22. oktober 2015 med titlen »Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change« (Arbejde og omsorg: foranstaltninger til forening af arbejds- og familieliv i tider med demografiske forandringer), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport af 22. oktober 2015 med titlen »Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change« (Arbejde og omsorg: foranstaltninger til forening af arbejds- og familieliv i tider med demografiske forandringer),

| — | der henviser til Eurofounds oversigtsrapport af 17. november 2016 om den sjette europæiske undersøgelse af arbejdsvilkår), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds oversigtsrapport af 17. november 2016 om den sjette europæiske undersøgelse af arbejdsvilkår),

| — | der henviser til Eurofounds undersøgelse af 28. november 2017 med titlen »Care homes for older Europeans: Public, for-profit and non-profit providers« (Plejehjem for ældre europæere: offentlige, kommercielle og ikkekommercielle udbydere), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds undersøgelse af 28. november 2017 med titlen »Care homes for older Europeans: Public, for-profit and non-profit providers« (Plejehjem for ældre europæere: offentlige, kommercielle og ikkekommercielle udbydere),

| — | der henviser til Eurofounds undersøgelse af 23. januar 2018 med titlen »European Quality of Life Survey 2016: Quality of life, quality of public services and quality of society« (Den europæiske livskvalitetsundersøgelse 2016: livskvalitet, de offentlige tjenesters kvalitet og samfundets kvalitet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds undersøgelse af 23. januar 2018 med titlen »European Quality of Life Survey 2016: Quality of life, quality of public services and quality of society« (Den europæiske livskvalitetsundersøgelse 2016: livskvalitet, de offentlige tjenesters kvalitet og samfundets kvalitet),

| — | der henviser til fælles rapport af 10. oktober 2014 fra Udvalget for Social Beskyttelse og Europa-Kommissionen med titlen »Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society« (Tilstrækkelig social beskyttelse med henblik på langtidsplejebehov i et aldrende samfund), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles rapport af 10. oktober 2014 fra Udvalget for Social Beskyttelse og Europa-Kommissionen med titlen »Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society« (Tilstrækkelig social beskyttelse med henblik på langtidsplejebehov i et aldrende samfund),

| — | der henviser til fælles rapport af 7. oktober 2016 fra Udvalget for Økonomisk Politik og Europa-Kommissionen om sundhedspleje- og langtidsplejesystemer og finanspolitisk bæredygtighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles rapport af 7. oktober 2016 fra Udvalget for Økonomisk Politik og Europa-Kommissionen om sundhedspleje- og langtidsplejesystemer og finanspolitisk bæredygtighed,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 21. september 2016 om rettigheder for indeboende plejere (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 21. september 2016 om rettigheder for indeboende plejere (12),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 16. oktober 2014 om udvikling af familierelaterede tjenesteydelser for at øge beskæftigelsen og fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 16. oktober 2014 om udvikling af familierelaterede tjenesteydelser for at øge beskæftigelsen og fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet (13),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 26. maj 2010 om professionalisering af husligt arbejde (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 26. maj 2010 om professionalisering af husligt arbejde (14),

| — | der henviser til kønsligestillingsindekset for 2017 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder: måling af ligestillingen mellem kønnene i Den Europæiske Union 2005-2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til kønsligestillingsindekset for 2017 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder: måling af ligestillingen mellem kønnene i Den Europæiske Union 2005-2015,

| — | der henviser til undersøgelserne fra Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker fra marts 2016 med titlen »Differences in men's and women's work, care and leisure time« (forskelle mellem mænds og kvinders arbejds-, pleje- og pasningsopgaver og fritid") og november 2016 med titlen »The use of funds for gender equality in selected Member States« (anvendelse af midler til ligestilling i udvalgte medlemsstater), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelserne fra Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker fra marts 2016 med titlen »Differences in men's and women's work, care and leisure time« (forskelle mellem mænds og kvinders arbejds-, pleje- og pasningsopgaver og fritid") og november 2016 med titlen »The use of funds for gender equality in selected Member States« (anvendelse af midler til ligestilling i udvalgte medlemsstater),

| — | Der henviser til offentliggørelsen af WeDO-projektet om ældres trivsel og værdighed i 2012 med titlen »European Quality Framework for long-term care services: Principles and guidelines for the wellbeing and dignity of older people in need of care and assistance« (Principper og retningslinjer for trivsel og værdighed hos ældre med behov for omsorg og hjælp), |
| --- | --- |

—

Der henviser til offentliggørelsen af WeDO-projektet om ældres trivsel og værdighed i 2012 med titlen »European Quality Framework for long-term care services: Principles and guidelines for the wellbeing and dignity of older people in need of care and assistance« (Principper og retningslinjer for trivsel og værdighed hos ældre med behov for omsorg og hjælp),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0352/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0352/2018),

| A. | der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd i henhold til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder er en af de grundlæggende værdier, som EU bygger på; der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde i alle sine aktiviteter skal tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder; der henviser til, at det til trods herfor er gået langsomt med at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd i henhold til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder er en af de grundlæggende værdier, som EU bygger på; der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde i alle sine aktiviteter skal tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder; der henviser til, at det til trods herfor er gået langsomt med at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder;

| B. | der henviser til, at den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab den 17. november 2017, fastsætter væsentlige principper og sigter mod at give unionsborgerne nye rettigheder, heriblandt ligestilling mellem kønnene, lige muligheder, støtte til børn og integration af personer med handicap, hvilket nyder EU-institutionernes og medlemsstaternes udelte støtte; der henviser til, at det i søjlens princip 9 om balance mellem arbejdsliv og privatliv slås fast, at »forældre og mennesker med omsorgsforpligtelser har ret til passende orlov, fleksible arbejdsformer og adgang til omsorgstjenester«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab den 17. november 2017, fastsætter væsentlige principper og sigter mod at give unionsborgerne nye rettigheder, heriblandt ligestilling mellem kønnene, lige muligheder, støtte til børn og integration af personer med handicap, hvilket nyder EU-institutionernes og medlemsstaternes udelte støtte; der henviser til, at det i søjlens princip 9 om balance mellem arbejdsliv og privatliv slås fast, at »forældre og mennesker med omsorgsforpligtelser har ret til passende orlov, fleksible arbejdsformer og adgang til omsorgstjenester«;

| C. | der henviser til, at den samlede beskæftigelsesfrekvens for kvinder i hele EU er næsten 12 % lavere end for mænd, og at 31,5 % af de erhvervsaktive kvinder arbejder på deltid sammenlignet med 8,2 % af de erhvervsaktive mænd; der henviser til, at den kønsbetingede forskel i beskæftigelsesfrekvensen i EU fortsat ligger på 12 %; der henviser til, at der er belæg for, at en af de primære årsager hertil er kvinders uforholdsmæssigt store omsorgsforpligtelser; der henviser til, at den kumulative virkning af de gentagne karriereafbrydelser, som kvinder rammes af som følge af deres omsorgsforpligtelser, bidrager væsentligt til lavere lønninger, kortere karriereforløb og kønsbestemte løn- og pensionsforskelle på henholdsvis 16 % og 37 %; der henviser til, at dette resulterer i en større risiko for fattigdom og social udstødelse for kvinder, hvilket har negative konsekvenser, som også omfatter deres børn og familier; der henviser til, at det er vigtigt at udligne forskellen i mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens og de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle, eftersom de økonomiske tab som følge af den kønsbetingede forskel i beskæftigelsesfrekvensen beløber sig til 370 mia. EUR om året; der henviser til, at leveringen af plejeydelser kan være afgørende for en effektiv reaktion på arbejdskraftmangel; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den samlede beskæftigelsesfrekvens for kvinder i hele EU er næsten 12 % lavere end for mænd, og at 31,5 % af de erhvervsaktive kvinder arbejder på deltid sammenlignet med 8,2 % af de erhvervsaktive mænd; der henviser til, at den kønsbetingede forskel i beskæftigelsesfrekvensen i EU fortsat ligger på 12 %; der henviser til, at der er belæg for, at en af de primære årsager hertil er kvinders uforholdsmæssigt store omsorgsforpligtelser; der henviser til, at den kumulative virkning af de gentagne karriereafbrydelser, som kvinder rammes af som følge af deres omsorgsforpligtelser, bidrager væsentligt til lavere lønninger, kortere karriereforløb og kønsbestemte løn- og pensionsforskelle på henholdsvis 16 % og 37 %; der henviser til, at dette resulterer i en større risiko for fattigdom og social udstødelse for kvinder, hvilket har negative konsekvenser, som også omfatter deres børn og familier; der henviser til, at det er vigtigt at udligne forskellen i mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens og de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle, eftersom de økonomiske tab som følge af den kønsbetingede forskel i beskæftigelsesfrekvensen beløber sig til 370 mia. EUR om året; der henviser til, at leveringen af plejeydelser kan være afgørende for en effektiv reaktion på arbejdskraftmangel;

| D. | der henviser til, at »pleje« bør forstås som arbejde, der udføres personligt i offentlige eller private institutioner eller i en privat husstand eller husstande for at yde omsorg til børn, ældre, syge eller personer med handicap; der henviser til, at omsorgsarbejde ideelt set bør udføres af professionelle omsorgspersoner, som kan være ansat af offentlige eller private enheder eller familier eller være selvstændige, men uformelt også udføres — ulønnet — af ikke-professionelle omsorgspersoner, sædvanligvis familiemedlemmer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at »pleje« bør forstås som arbejde, der udføres personligt i offentlige eller private institutioner eller i en privat husstand eller husstande for at yde omsorg til børn, ældre, syge eller personer med handicap; der henviser til, at omsorgsarbejde ideelt set bør udføres af professionelle omsorgspersoner, som kan være ansat af offentlige eller private enheder eller familier eller være selvstændige, men uformelt også udføres — ulønnet — af ikke-professionelle omsorgspersoner, sædvanligvis familiemedlemmer;

| E. | der henviser til, at den gennemsnitlige tid, der bruges på ubetalt hus- og omsorgsarbejde, er mere end tre gange højere for kvinder end for mænd, hvilket især er iøjnefaldende hos par, hvis yngste barn er under syv år, idet kvinder i gennemsnit bruger 32 timer om ugen på lønnet arbejde, men 39 timer på ulønnet arbejde, mens mænd har 41 timers lønnet og 19 timers ulønnet arbejde ugentligt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den gennemsnitlige tid, der bruges på ubetalt hus- og omsorgsarbejde, er mere end tre gange højere for kvinder end for mænd, hvilket især er iøjnefaldende hos par, hvis yngste barn er under syv år, idet kvinder i gennemsnit bruger 32 timer om ugen på lønnet arbejde, men 39 timer på ulønnet arbejde, mens mænd har 41 timers lønnet og 19 timers ulønnet arbejde ugentligt;

| F. | der henviser til, at sektoren for hus- og omsorgsarbejde ifølge tal fra Den Internationale Arbejdsorganisation i 2010 beskæftigede omkring 52 millioner mennesker verden over og yderligere 7,4 millioner husarbejdere under 15 år, svarende til mellem 5 % og 9 % af al beskæftigelse i de industrialiserede lande; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at sektoren for hus- og omsorgsarbejde ifølge tal fra Den Internationale Arbejdsorganisation i 2010 beskæftigede omkring 52 millioner mennesker verden over og yderligere 7,4 millioner husarbejdere under 15 år, svarende til mellem 5 % og 9 % af al beskæftigelse i de industrialiserede lande;

| G. | der henviser til, at job i omsorgssektoren i mange medlemsstater er dårligt lønnet, ofte ikke er omfattet af formelle kontrakter og andre grundlæggende arbejdstagerrettigheder og er lidet attraktive på grund af den høje risiko for fysisk og psykisk stress, faren for udbrændthed og manglende muligheder for karriereudvikling; der henviser til, at sektoren rummer ringe muligheder for uddannelse, og at de ansatte i overvejende grad er ældre mennesker, kvinder og migrantarbejdere; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at job i omsorgssektoren i mange medlemsstater er dårligt lønnet, ofte ikke er omfattet af formelle kontrakter og andre grundlæggende arbejdstagerrettigheder og er lidet attraktive på grund af den høje risiko for fysisk og psykisk stress, faren for udbrændthed og manglende muligheder for karriereudvikling; der henviser til, at sektoren rummer ringe muligheder for uddannelse, og at de ansatte i overvejende grad er ældre mennesker, kvinder og migrantarbejdere;

| H. | der henviser til, at visse støtteforanstaltninger, såsom den svenske skattefradragsordning for husarbejde, den franske servicejobcheck og den belgiske servicecheck, har vist sig effektive med hensyn til at begrænse omfanget af sort arbejde, forbedre arbejdsbetingelserne og sikre husarbejderes og omsorgspersoners almindelige arbejdsrettigheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at visse støtteforanstaltninger, såsom den svenske skattefradragsordning for husarbejde, den franske servicejobcheck og den belgiske servicecheck, har vist sig effektive med hensyn til at begrænse omfanget af sort arbejde, forbedre arbejdsbetingelserne og sikre husarbejderes og omsorgspersoners almindelige arbejdsrettigheder;

| I. | der henviser til, at 80 % af al pleje i EU udføres af ulønnede uformelle omsorgspersoner, hvoraf 75 % er kvinder; der henviser til, at 27,4 % af alle kvinder arbejder på deltid for at passe børn eller voksne med plejebehov, sammenlignet med 4,6 % af alle mænd (15); der henviser til, at leveringen af omsorg ikke bør tvinge uformelle omsorgspersoner til at indgå kompromiser mellem deres omsorgsforpligtelser og fritid, da personer, der forbliver erhvervsaktive, allerede i forvejen er nødt til at foretage en afvejning mellem forskellige ansvar og anvendelsen af deres tid; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at 80 % af al pleje i EU udføres af ulønnede uformelle omsorgspersoner, hvoraf 75 % er kvinder; der henviser til, at 27,4 % af alle kvinder arbejder på deltid for at passe børn eller voksne med plejebehov, sammenlignet med 4,6 % af alle mænd (15); der henviser til, at leveringen af omsorg ikke bør tvinge uformelle omsorgspersoner til at indgå kompromiser mellem deres omsorgsforpligtelser og fritid, da personer, der forbliver erhvervsaktive, allerede i forvejen er nødt til at foretage en afvejning mellem forskellige ansvar og anvendelsen af deres tid;

| J. | der henviser til, at det af visse nationale statistikker fremgår, at ca. 6-7 % af omsorgspersonerne i medlemsstaterne er unge under 17 år, og at der i aldersgruppen 15-24 år er fem gange flere unge kvinder end mænd, der deltager i omsorgsarbejde; der henviser til, at unge omsorgspersoner kan varetage et stort voksenansvar med hensyn til at yde pleje, bistand og støtte til forældre, søskende, bedsteforældre eller andre slægtninge, der er handicappede, lider af en kronisk sygdom eller er mentalt syge; der henviser til, at unge omsorgspersoner oplever særlige forhindringer med hensyn til adgang til uddannelse og med hensyn til at forene uddannelse med omsorgsforpligtelser, hvilket også har konsekvenser for deres sundhed og levebrød; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det af visse nationale statistikker fremgår, at ca. 6-7 % af omsorgspersonerne i medlemsstaterne er unge under 17 år, og at der i aldersgruppen 15-24 år er fem gange flere unge kvinder end mænd, der deltager i omsorgsarbejde; der henviser til, at unge omsorgspersoner kan varetage et stort voksenansvar med hensyn til at yde pleje, bistand og støtte til forældre, søskende, bedsteforældre eller andre slægtninge, der er handicappede, lider af en kronisk sygdom eller er mentalt syge; der henviser til, at unge omsorgspersoner oplever særlige forhindringer med hensyn til adgang til uddannelse og med hensyn til at forene uddannelse med omsorgsforpligtelser, hvilket også har konsekvenser for deres sundhed og levebrød;

| K. | der henviser til, at der i en række medlemsstater er mangel på professionelle omsorgstjenester af høj kvalitet, som er tilgængelige for alle uanset indkomst; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der i en række medlemsstater er mangel på professionelle omsorgstjenester af høj kvalitet, som er tilgængelige for alle uanset indkomst;

| L. | der henviser til, at mange plejekrævende familiemedlemmer bor i områder med vedvarende mangel på tjenester, og at isolation eller andre forhold gør det vanskeligt for dem at få adgang til professionelle omsorgstjenester; der henviser til, at de i mange tilfælde kun bliver passet af ikke-professionelle omsorgspersoner, som hyppigt er kvindelige familiemedlemmer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at mange plejekrævende familiemedlemmer bor i områder med vedvarende mangel på tjenester, og at isolation eller andre forhold gør det vanskeligt for dem at få adgang til professionelle omsorgstjenester; der henviser til, at de i mange tilfælde kun bliver passet af ikke-professionelle omsorgspersoner, som hyppigt er kvindelige familiemedlemmer;

| M. | der henviser til, at Europa slås med demografiske forandringer, der fører til en stigende forekomst af aldersrelaterede sygdomme og en aldrende befolkning og dermed et større behov for pleje; der henviser til, at der i en tid med stigende plejebehov er en uforholdsmæssig fordeling af omsorgsforpligtelser mellem kønnene, hvor kvinder bærer størstedelen af byrden på grund af de stereotype kønsroller, som stadig er fremherskende i det europæiske samfund; der henviser til, at det voksende antal ældre, det svindende antal personer i den erhvervsaktive alder og de offentlige budgetbegrænsninger har en kraftig indvirkning på de sociale tjenesteydelser, og til, at dette også vil få konsekvenser for mennesker, som må kombinere arbejde og omsorgsopgaver, ofte under vanskelige forhold; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Europa slås med demografiske forandringer, der fører til en stigende forekomst af aldersrelaterede sygdomme og en aldrende befolkning og dermed et større behov for pleje; der henviser til, at der i en tid med stigende plejebehov er en uforholdsmæssig fordeling af omsorgsforpligtelser mellem kønnene, hvor kvinder bærer størstedelen af byrden på grund af de stereotype kønsroller, som stadig er fremherskende i det europæiske samfund; der henviser til, at det voksende antal ældre, det svindende antal personer i den erhvervsaktive alder og de offentlige budgetbegrænsninger har en kraftig indvirkning på de sociale tjenesteydelser, og til, at dette også vil få konsekvenser for mennesker, som må kombinere arbejde og omsorgsopgaver, ofte under vanskelige forhold;

| N. | der henviser til, at befolkningen i EU-27 forventes at ældes, således at andelen af borgere på 65 år og derover vil vokse fra 17,1 % i 2008 til 30 % i 2060, mens andelen af borgere på 80 år og derover i samme periode vil vokse fra 4,4 % til 12,1 %; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at befolkningen i EU-27 forventes at ældes, således at andelen af borgere på 65 år og derover vil vokse fra 17,1 % i 2008 til 30 % i 2060, mens andelen af borgere på 80 år og derover i samme periode vil vokse fra 4,4 % til 12,1 %;

| O. | der henviser til, at ældre i højere grad end befolkningen som helhed er i risiko for fattigdom, idet omkring 19 % af alle personer på 65 år og derover i 2008 var i risiko for fattigdom, mens det i 2000 var 17 %; der henviser til, at tallet er fem procentpoint højere for kvinder end for mænd; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at ældre i højere grad end befolkningen som helhed er i risiko for fattigdom, idet omkring 19 % af alle personer på 65 år og derover i 2008 var i risiko for fattigdom, mens det i 2000 var 17 %; der henviser til, at tallet er fem procentpoint højere for kvinder end for mænd;

| P. | der henviser til, at ældre til tider lider under aldersdiskrimination og sexisme, mens mishandling af ældre, der forekommer i en række forskellige plejesituationer, er et socialt problem i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at ældre til tider lider under aldersdiskrimination og sexisme, mens mishandling af ældre, der forekommer i en række forskellige plejesituationer, er et socialt problem i alle medlemsstater;

| Q. | der henviser til, at størstedelen af de nationale politiske modeller for indretning af omsorgstjenester på nuværende tidspunkt egner sig dårligt til at imødekomme behovene i EU's aldrende samfund, og til, at de fleste medlemsstater til dato ikke har taget fat på de demografiske udfordringer i deres respektive politikker, initiativer og systemer med hensyn til social omsorg; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at størstedelen af de nationale politiske modeller for indretning af omsorgstjenester på nuværende tidspunkt egner sig dårligt til at imødekomme behovene i EU's aldrende samfund, og til, at de fleste medlemsstater til dato ikke har taget fat på de demografiske udfordringer i deres respektive politikker, initiativer og systemer med hensyn til social omsorg;

| R. | der henviser til, at antallet af plejehjem for ældre i løbet af de seneste ti år er steget i næsten alle medlemsstater, men at efterspørgslen efter selvstændige boliger og omsorgstjenester fortsat er større end udbuddet; der henviser til, at der er et presserende behov for flere investeringer i langtidspleje i lokalsamfundet eller i hjemmet, da alle har ret til et uafhængigt liv, støtte og inklusion i samfundet; der henviser til, at manglen på kønsopdelte data på nationalt plan, herunder om finansielle investeringer, samt en mangel på kvalitetsindikatorer gør denne vigtige del af plejeinfrastrukturen vanskelig at kontrollere og vurdere og samtidig gør det vanskeligt at fremkomme med anbefalinger til beslutningstagningen; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at antallet af plejehjem for ældre i løbet af de seneste ti år er steget i næsten alle medlemsstater, men at efterspørgslen efter selvstændige boliger og omsorgstjenester fortsat er større end udbuddet; der henviser til, at der er et presserende behov for flere investeringer i langtidspleje i lokalsamfundet eller i hjemmet, da alle har ret til et uafhængigt liv, støtte og inklusion i samfundet; der henviser til, at manglen på kønsopdelte data på nationalt plan, herunder om finansielle investeringer, samt en mangel på kvalitetsindikatorer gør denne vigtige del af plejeinfrastrukturen vanskelig at kontrollere og vurdere og samtidig gør det vanskeligt at fremkomme med anbefalinger til beslutningstagningen;

| S. | der henviser til, at Barcelonamålene om at levere pasning til mindst 33 % af alle børn under tre år (mål 1) og mindst 90 % af alle børn i alderen mellem tre år og den skolepligtige alder (mål 2) kun er blevet nået i 12 medlemsstater siden 2002, og at gennemførelsesgraden i nogle medlemsstater er foruroligende lav; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Barcelonamålene om at levere pasning til mindst 33 % af alle børn under tre år (mål 1) og mindst 90 % af alle børn i alderen mellem tre år og den skolepligtige alder (mål 2) kun er blevet nået i 12 medlemsstater siden 2002, og at gennemførelsesgraden i nogle medlemsstater er foruroligende lav;

| T. | der henviser til, at kvinders stigende deltagelse på arbejdsmarkedet øger behovet for økonomisk overkommelig børnepasning af høj kvalitet, og at efterspørgslen efter pladser i dagtilbudsordninger for børn i hele Europa overstiger udbuddet; der henviser til, at der er dokumentation for, at pasning for børn i alderen nul til tre år primært benyttes på deltidsbasis (færre end 30 timer om ugen) i mere end halvdelen af alle medlemsstater; der henviser til, at fuld deltagelse på arbejdsmarkedet for kvinder kræver, at der er mulighed for børnepasning på fuld tid, samt at efterspørgslen inden for forældrenes arbejdstid imødekommes; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at kvinders stigende deltagelse på arbejdsmarkedet øger behovet for økonomisk overkommelig børnepasning af høj kvalitet, og at efterspørgslen efter pladser i dagtilbudsordninger for børn i hele Europa overstiger udbuddet; der henviser til, at der er dokumentation for, at pasning for børn i alderen nul til tre år primært benyttes på deltidsbasis (færre end 30 timer om ugen) i mere end halvdelen af alle medlemsstater; der henviser til, at fuld deltagelse på arbejdsmarkedet for kvinder kræver, at der er mulighed for børnepasning på fuld tid, samt at efterspørgslen inden for forældrenes arbejdstid imødekommes;

| U. | der henviser til, at der er mangel på tilstrækkelig infrastruktur, der tilbyder børnepasning af høj kvalitet, som er tilgængelig for alle indkomstniveauer, hvilket fremgår af, at det blandt de mere end 32 millioner børn under den skolepligtige alder i EU kun er ca. 15 millioner, der har adgang til førskoleundervisning og pasningsordninger (16), og de fleste af medlemsstaternes offentlige udgifter til børnepasning går til børn i alderen mellem tre år og den skolepligtige alder; der henviser til, at investeringer fra alle sektorer bør øges, da dokumentation i OECD-landene viser, at en øget investering af BNP i pasningsordninger ville føre til en stigning i beskæftigelsen blandt kvinder; der henviser til, at virkningerne af at investere i børnepasning udelukkende er positive og ville tilvejebringe ekstra skatteindtægter som følge af den øgede deltagelse af forældre på arbejdsmarkedet; der henviser til, at dagtilbud af høj kvalitet udover at udgøre et supplement til familiens centrale rolle også giver mange fordele på kort og langt sigt for enkeltpersoner og for samfundet som helhed, herunder for personer med en svag socioøkonomisk baggrund eller særlige uddannelsesmæssige behov, og er effektive med hensyn til at bekæmpe ulighed, der rammer børn fra en tidlig alder, samt med hensyn til at forebygge skolefrafald; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der er mangel på tilstrækkelig infrastruktur, der tilbyder børnepasning af høj kvalitet, som er tilgængelig for alle indkomstniveauer, hvilket fremgår af, at det blandt de mere end 32 millioner børn under den skolepligtige alder i EU kun er ca. 15 millioner, der har adgang til førskoleundervisning og pasningsordninger (16), og de fleste af medlemsstaternes offentlige udgifter til børnepasning går til børn i alderen mellem tre år og den skolepligtige alder; der henviser til, at investeringer fra alle sektorer bør øges, da dokumentation i OECD-landene viser, at en øget investering af BNP i pasningsordninger ville føre til en stigning i beskæftigelsen blandt kvinder; der henviser til, at virkningerne af at investere i børnepasning udelukkende er positive og ville tilvejebringe ekstra skatteindtægter som følge af den øgede deltagelse af forældre på arbejdsmarkedet; der henviser til, at dagtilbud af høj kvalitet udover at udgøre et supplement til familiens centrale rolle også giver mange fordele på kort og langt sigt for enkeltpersoner og for samfundet som helhed, herunder for personer med en svag socioøkonomisk baggrund eller særlige uddannelsesmæssige behov, og er effektive med hensyn til at bekæmpe ulighed, der rammer børn fra en tidlig alder, samt med hensyn til at forebygge skolefrafald;

| V. | der henviser til, at levering af dagtilbud af høj kvalitet er en effektiv investering, der tilvejebringer grundlaget for vellykket livslang læring og håndterer de uligheder og udfordringer, som dårligt stillede børn står over for; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at levering af dagtilbud af høj kvalitet er en effektiv investering, der tilvejebringer grundlaget for vellykket livslang læring og håndterer de uligheder og udfordringer, som dårligt stillede børn står over for;

| W. | der henviser til, at der er over 80 millioner mennesker med handicap i EU, et tal som er stigende, og at hver fjerde europæer har et familiemedlem med et handicap; der henviser til, at EU, da det i 2011 blev part i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, forpligtede sig til at fremme og beskytte rettigheder for personer med handicap; der henviser til, at der i lyset af disse rettigheder og behovene hos personer med handicap i alle aldre i den seneste tid er sket en overgang fra institutionel pleje til pleje i nærområdet for personer med handicap; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der er over 80 millioner mennesker med handicap i EU, et tal som er stigende, og at hver fjerde europæer har et familiemedlem med et handicap; der henviser til, at EU, da det i 2011 blev part i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, forpligtede sig til at fremme og beskytte rettigheder for personer med handicap; der henviser til, at der i lyset af disse rettigheder og behovene hos personer med handicap i alle aldre i den seneste tid er sket en overgang fra institutionel pleje til pleje i nærområdet for personer med handicap;

| X. | der henviser til, at alle i henhold til artikel 19 i konventionen om rettigheder for personer med handicap har ret til et uafhængigt liv og inklusion i samfundet, hvilket ikke kun kræver tilrådighedsstillelse af selvstændige boliger, men også af støttetjenester, der afspejler behovene hos personer med handicap; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at alle i henhold til artikel 19 i konventionen om rettigheder for personer med handicap har ret til et uafhængigt liv og inklusion i samfundet, hvilket ikke kun kræver tilrådighedsstillelse af selvstændige boliger, men også af støttetjenester, der afspejler behovene hos personer med handicap;

| Y. | der henviser til, at børn og voksne med lavtfungerende autisme sandsynligvis finder det svært at udføre daglige gøremål på egen hånd og generelt har brug for hjælp til de fleste gøremål; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at børn og voksne med lavtfungerende autisme sandsynligvis finder det svært at udføre daglige gøremål på egen hånd og generelt har brug for hjælp til de fleste gøremål;

| Z. | der henviser til, at langtidsomsorgstjenester og børnepasning ofte undervurderes, og at dette erhverv i mange medlemsstater er forbundet med en temmelig lav profil og status, hvilket kommer til udtryk i et lavt lønniveau, ulige repræsentation af kvinder og mænd i arbejdsstyrken og dårlige arbejdsforhold; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at langtidsomsorgstjenester og børnepasning ofte undervurderes, og at dette erhverv i mange medlemsstater er forbundet med en temmelig lav profil og status, hvilket kommer til udtryk i et lavt lønniveau, ulige repræsentation af kvinder og mænd i arbejdsstyrken og dårlige arbejdsforhold;

| AA. | der henviser til, at job inden for formel pleje, herunder hjemmepleje, kræver kvalificeret personale, som skal have en passende løn (17); der henviser til, at det er nødvendigt at sørge for tilstrækkeligt mange kvalificerede omsorgspersoner, eftersom udviklingen af formelle pasningsordninger af høj kvalitet for børn, ældre og personer med handicap hænger sammen med ansættelsesforhold af høj kvalitet, anstændige lønninger og investering i de arbejdstagere, der leverer disse ydelser, herunder investeringer i uddannelse af arbejdstagere inden for børnepasning; der henviser til, at professionelle ansættelsesforhold for omsorgspersoner har en gavnlig indvirkning på deres evne til at skabe balance mellem arbejde og privatliv; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at job inden for formel pleje, herunder hjemmepleje, kræver kvalificeret personale, som skal have en passende løn (17); der henviser til, at det er nødvendigt at sørge for tilstrækkeligt mange kvalificerede omsorgspersoner, eftersom udviklingen af formelle pasningsordninger af høj kvalitet for børn, ældre og personer med handicap hænger sammen med ansættelsesforhold af høj kvalitet, anstændige lønninger og investering i de arbejdstagere, der leverer disse ydelser, herunder investeringer i uddannelse af arbejdstagere inden for børnepasning; der henviser til, at professionelle ansættelsesforhold for omsorgspersoner har en gavnlig indvirkning på deres evne til at skabe balance mellem arbejde og privatliv;

| AB. | der henviser til, at personer, som har brug for langtidspleje, kan have svært ved at betale private plejeydelser, der normalt er dyrere end de plejeydelser, der leveres af den offentlige sektor; der henviser til, at kvinder på grund af de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle altid rammes hårdere end mænd og må bruge en større del af deres indkomst på langtidspleje; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at personer, som har brug for langtidspleje, kan have svært ved at betale private plejeydelser, der normalt er dyrere end de plejeydelser, der leveres af den offentlige sektor; der henviser til, at kvinder på grund af de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle altid rammes hårdere end mænd og må bruge en større del af deres indkomst på langtidspleje;

| AC. | der henviser til rapporter om, at dårligt stillede personer, herunder medlemmer af familier med lav indkomst, personer, der bor i landdistrikter, og børn med etnisk minoritetsbaggrund eller migrantbaggrund, oplever særligt store udfordringer, når der er et begrænset udbud af omsorgstjenester af høj kvalitet; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til rapporter om, at dårligt stillede personer, herunder medlemmer af familier med lav indkomst, personer, der bor i landdistrikter, og børn med etnisk minoritetsbaggrund eller migrantbaggrund, oplever særligt store udfordringer, når der er et begrænset udbud af omsorgstjenester af høj kvalitet;

Sammenhæng i balancen mellem arbejdsliv og privatliv

| 1. | bemærker, at den kønsbetingede forskel i beskæftigelsesfrekvensen øges betydeligt, når familierne får børn, hvilket afspejler kvinders vanskeligheder med at forene børnepasning og omsorgsforpligtelser med deres arbejde, noget som skal tilskrives manglen på tilstrækkelig offentlig plejeinfrastruktur og den vedvarende kønsafhængige arbejdsopdeling, som medfører, at langt den overvejende del af omsorgsforpligtelserne varetages af kvinder, der bruger mellem dobbelt så meget og ti gange så meget tid på ulønnede omsorgsopgaver som mænd (18); |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at en fjerdedel af alle kvinder stadig er ulønnede medarbejdende familiemedlemmer, som ikke modtager nogen direkte løn, og at der er en klar overrepræsentation af kvinder i sektorer, der generelt er kendetegnet ved lave lønninger, lange arbejdstider og ofte uformelle arbejdsordninger, hvilket fører til færre monetære, sociale og strukturelle fordele for kvinder; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at feminiseringen af fattigdom er et resultat af en række faktorer, herunder den kønsbestemte lønforskel, pensionsforskellen, omsorgsforpligtelser og hermed forbundne afbrydelser i arbejdslivet; understreger, at de mange former for forskelsbehandling, som kvinder er udsat for på baggrund af bl.a. deres kønsidentitet, kønsudtryk og kønskarakteristika, bidrager til feminiseringen af fattigdom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over EU-institutionernes nylige proklamation af den europæiske søjle for sociale rettigheder og minder om dens principper, som omfatter:






  — | lige behandling og lige muligheder for kvinder og mænd, navnlig for så vidt angår deltagelse på arbejdsmarkedet |
| --- | --- | --- |

4.

—

lige behandling og lige muligheder for kvinder og mænd, navnlig for så vidt angår deltagelse på arbejdsmarkedet

| — | retten til ligebehandling og lige muligheder for så vidt angår beskæftigelse uanset alder eller handicap |
| --- | --- |

—

retten til ligebehandling og lige muligheder for så vidt angår beskæftigelse uanset alder eller handicap

| — | retten til passende orlov, fleksible arbejdsformer og adgang til omsorgstjenester for forældre og personer med omsorgsforpligtelser |
| --- | --- |

—

retten til passende orlov, fleksible arbejdsformer og adgang til omsorgstjenester for forældre og personer med omsorgsforpligtelser

| — | retten til prismæssigt overkommelig langtidspleje af god kvalitet; |
| --- | --- |

—

retten til prismæssigt overkommelig langtidspleje af god kvalitet;

| 5. | udtrykker bekymring over den ugunstige udvikling inden for forældreorlov og de rettigheder, der er knyttet til forældrerollen, såsom tilbagetrækningen af forslaget til direktiv om forlængelse af barselsorloven og den seneste dom fra Domstolen, hvori det fastslås, at det er lovligt at afskedige en gravid arbejdstager som led i kollektive afskedigelser; opfordrer Kommissionen til meget hurtigt at lukke hullerne i EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over Kommissionens forslag til et direktiv om balance mellem arbejdsliv og privatliv for arbejdstagere og omsorgspersoner og understreger i denne forbindelse betydningen af individuel ret til orlov og fleksible arbejdsformer for at hjælpe erhvervsaktive personer med at håndtere deres privatliv og arbejdsliv; minder om, at politikker vedrørende balance mellem arbejdsliv og privatliv bør tilskynde mænd til at påtage sig omsorgsforpligtelser på lige fod med kvinder; mener, at det med henblik på den fremtidige udvikling bør være et mål gradvist at udvide fædre- og plejeorlov (19) og hæve niveauet for godtgørelse herfor, som bør være tilstrækkeligt højt, sikre forældreorlov, som ikke kan overdrages, garantier i forbindelse med afskedigelse, tilbagevenden til samme eller en tilsvarende stilling og beskyttelse mod forskelsbehandling af personer på grund af deres beslutninger med hensyn til orlov samt udvidelse af rettighederne, så de også omfatter selvstændige arbejdstagere og personer, der har behov for at tage orlov, som er tilstrækkeligt godt betalt, for at passe andre afhængige personer end børn; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer alle medlemsstater til at tilskynde fædre til at få mest muligt ud af fædreorlov, hvilket er en effektiv måde til at tilskynde dem til at påtage sig ansvaret for at drage omsorg for deres børn og deres familier og et nyttigt middel til at opnå reel ligestilling mellem kvinder og mænd; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at varetagelse af omsorgsopgaver ikke må få negative konsekvenser for omsorgspersonens lønniveau, sociale rettigheder eller pensionsrettigheder; opfordrer i denne forbindelse til at fremme ligestilling mellem kønnene ved gennemførelsen af politikker vedrørende balancen mellem arbejdsliv og familieliv; |
| --- | --- |

8.

| 9. | henleder opmærksomheden på den vanskelige situation for familier, der passer et barn eller en slægtning med et handicap, eftersom omsorgsbehovet i sådanne tilfælde er livslangt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | henleder opmærksomheden på manglen på aflastningstjenester for forældre til børn med et handicap; påpeger, at denne mangel på støtte meget ofte gør det helt umuligt for forældrene at arbejde; bemærker i denne forbindelse den alarmerende mangel på tilbud til personer med en svær grad af autisme; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at alle personer med plejebehov bør have en subjektiv ret til at vælge de kvalitetsomsorgstjenester, som bedst opfylder deres behov for pleje, og som passer til og er tilgængelige for både dem selv og deres omsorgspersoner; er af den opfattelse, at omsorgstjenester uanset forskellene mellem brugerne og disses behov bør udvikles på en personorienteret, individualiseret og omfattende måde; bemærker, at familier ikke er ens, og at politikkerne og planlægningen bør tage højde for forskellene; |
| --- | --- |

11.

| 12. | er af den opfattelse, at den videre udvikling af plejetjenester bør afspejle arbejdsmarkedets foranderlighed; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener, at langtidspleje i overensstemmelse med den ret til langtidspleje, der er nedfældet i den europæiske søjle for sociale rettigheder, bør betragtes som en gren af den sociale beskyttelse, og at alle borgeres ret til kvalitetspleje og persontilpasset pleje bør slås fast; mener desuden, at der er et presserende behov for yderligere investeringer i økonomisk overkommelige langtidsplejetjenester af høj kvalitet, ikke mindst hjemmepleje og lokalsamfundsbaserede tjenester, i overensstemmelse med den europæiske sociale søjle for sociale rettigheder og FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at sikre lige adgang til og rimelig behandling i plejetjenester for ældre, børn og personer med handicap og/eller kroniske sygdomme, der har behov for langtidspleje, og til at udvise særlig opmærksomhed over for personer fra en vanskelig sociale baggrund; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at adgangen til forskelligartede, kvalitetsprægede, tilgængelige og prismæssigt overkommelige offentlige og private plejeinfrastrukturer, -tjenester og støttetilbud til børn, ældre, personer med handicap og personer, som er kronisk syge eller har behov for langtidspleje, enten i hjemmet eller i lokalsamfundet i hjemlige rammer, har vist sig at være et afgørende aspekt af politikkerne vedrørende balance mellem arbejdsliv og privatliv og en vigtig faktor, der øger tilbøjeligheden blandt forældre og uformelle omsorgspersoner til at tage orlov, som led i bestræbelserne på at hjælpe kvinder med hurtigt at vende tilbage til og forblive på arbejdsmarkedet; glæder sig over overgangen til lokalsamfundsbaserede tjenester i overensstemmelse med den europæiske søjle for sociale rettigheder og FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, men bemærker samtidig, at det er nødvendigt at overvåge disse tjenester for at sikre deres kvalitet; mener, at pleje af høj kvalitet afhænger af, at de tjenesteydelser, der leveres, er af høj kvalitet, af deres evne til at sikre, at brugernes værdighed og menneskerettigheder bevares, og at disse inkluderes i samfundet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at manglen på plejetjenester spiller en vigtig rolle i kvinders underrepræsentation på arbejdsmarkedet, da den gør det vanskeligere at afbalancere arbejds- og familiemæssige forpligtelser, hvilket fører til, at nogle kvinder helt forlader arbejdsmarkedet, har færre timers lønarbejde og tilbringer mere tid med at varetage ulønnede omsorgsforpligtelser, noget som har negative konsekvenser for deres ret til social sikring, navnlig pensioner, og som medfører en større risiko for fattigdom og social udstødelse, navnlig i alderdommen; |
| --- | --- |

15.

Typer af pasning og pleje

| 16. | bemærker, at der findes en række forskellige former for omsorgstjenester, herunder dagtilbud for børn, plejetjenester for ældre og pleje- eller støttetilbud til personer med handicap og/eller kroniske sygdomme, som har langvarige behov for sundhedsydelser og pleje, og bemærker, at der som følge heraf er blevet udviklet forskellige politiske tilgange; er af den opfattelse, at pleje kan ydes af formelle og uformelle omsorgspersoner; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at tilgangen til udviklingen af plejetjenester bør tage hensyn til alle kategorier af brugere og deres forskelle og forskellige præferencer med hensyn til, hvilke typer af omsorgstjenester, de behøver, herunder personer fra vanskelige sociale baggrunde såsom etniske minoriteter eller migrantfamilier, personer, der bor i afsidesliggende områder og landdistrikter, og familier med lav indkomst; minder om, at det familiebegreb, der anvendes i lovgivning og politikker, bør fortolkes bredt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | erkender, at lav socioøkonomisk status og et lavt uddannelsesniveau for mange mennesker udgør barrierer for omsorgstjenester, som yderligere skærper de udfordringer, de står over for med hensyn til at opnå balance mellem arbejdsliv og privatliv; mener, at dette kræver eksplicit planlægning og politiske tiltag; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at den private sektor spiller en vigtig rolle i leveringen af langtidsplejeydelser til personer med handicap og ældre, og at der i hele EU er blevet rejst spørgsmål for så vidt angår tilgængeligheden og kvaliteten af sådanne ydelser; opfordrer Kommissionen til at vurdere situationen på markedet for plejetjenester og til at tage de nødvendige lovgivningsmæssige initiativer til at kontrollere og overvåge kvaliteten af de tjenester, der udbydes i denne sammenhæng; |
| --- | --- |

19.

Kvaliteten og den økonomiske overkommelighed af samt adgangen til pasning

| 20. | mener, at pasningstilbud bør udformes på en sådan måde, at de giver alle brugere, deres familiemedlemmer og omsorgspersoner, hvad enten de er fuldtids- eller deltidsbeskæftigede, selvstændige eller ledige, reelle valgmuligheder; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at de personer, som tilrettelægger, programlægger og leverer pasnings- og plejeydelser, har et ansvar for at sætte sig ind i brugernes behov, og at plejeydelser til ældre og personer med handicap skal planlægges og udvikles med brugernes aktive og meningsfulde deltagelse og bør udformes og gennemføres under anvendelse af en rettighedsbaseret tilgang; noterer sig de positive erfaringer, som personer med psykiske og intellektuelle handicap har haft med at deltage i udviklingen af infrastruktur og tjenester, som øger deres uafhængighed og livskvalitet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | påpeger, at udbuddet af kvalitetsomsorgsydelser i EU varierer meget både inden for og mellem medlemsstaterne, mellem private og offentlige miljøer, byer og landdistrikter og forskellige aldersgrupper; noterer sig, at en stor del af ansvaret for børnepasning og langtidspleje varetages af familier, for så vidt angår det første navnlig bedsteforældre, noget som er særligt tydeligt i Syd- og Østeuropa (20); |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre et godt udbud af plejetjenester både i by- og landområder med henblik på at forbedre adgangen til og tilgængeligheden af pleje for personer fra vanskelige sociale baggrunde, herunder dem, der bor i landdistrikter og afsidesliggende områder; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at tilgængelighed er et resultat af en kombination af omkostninger og fleksibilitet, og at der derfor bør være en vifte af omsorgstilbud, både offentlige og private, og mulighed for pleje i hjemmet eller under lignende forhold; mener endvidere, at det bør være muligt for familiemedlemmer enten frivilligt at yde pleje eller modtage tilskud til køb af plejeydelser; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at kvaliteten af omsorgstjenester skal ses fra en række forskellige synsvinkler, herunder kvaliteten af tilbud og tjenester, kvaliteten af undervisningsprogrammer for børn, professionalismen hos omsorgspersonerne, kvaliteten af lokalerne og miljøet, omsorgspersonalets uddannelsesniveau og arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker, at der bør ske en udvikling af plejetjenesterne med henblik på at fremme kontinuiteten inden for pleje, forebyggende sundhedsmæssige og sociale ydelser, rehabilitering og muligheden for at leve et uafhængigt liv; mener, at ordninger for direkte pleje i hjemmet bør tilskyndes, således at personer med plejebehov kan modtage pleje fra kvalificeret plejepersonale i deres egne hjem og så vidt muligt leve uafhængigt; er af den opfattelse, at plejetjenester, hvor det er relevant, bør sigte mod omfattende familiestøtte, såsom hjælp i husholdningen, vejledning og børnepasning; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at oplysninger om tilgængelige omsorgstjenester og tjenesteudbydere bør være tilgængelige for forældre, ældre, personer med handicap og/eller med kroniske sygdomme, der har behov for langtidspleje, samt for uformelle omsorgspersoner; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at den manglende tilgængelighed af tjenester og de høje priser på børnepasning indvirker negativt på børn fra lavindkomstfamilier og gør, at de fra en tidlig alder stilles ringere; understreger, at alle børn har ret til pasning af høj kvalitet og til udvikling i den tidlige barndom, herunder en fuld vifte af sociale stimuli; bemærker, at de uforholdsmæssigt høje priser på omsorgstjenester også påvirker plejeafhængige personer fra lavindkomstfamilier og stiller dem ugunstigt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | er af den opfattelse, at manglen på investeringer i børnepasningtilbud af høj kvalitet til børn under tre år vil forlænge kvinders karriereafbrydelser og skabe vanskeligheder, når de vender tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener, at de nationale programmer bør styrkes for at forbedre livskvaliteten for ældre kvinder, navnlig dem med hukommelsesnedsættende sygdomme, og de personer, der passer dem, og som ofte selv er ældre kvinder; foreslår at tage alzheimerforeninger med på råd med henblik på planlægning og gennemførsel af disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med forslagene i denne betænkning at udarbejde retningslinjer for medlemsstaterne om udvikling af omfattende beskæftigelsesvenlige, persontilpassede, lokalsamfundsbaserede og tilgængelige omsorgstjenester, der omfatter børnepasning, plejetjenester til ældre og plejetjenester til personer med handicap og/eller kroniske sygdomme, og som er baseret på deltagelse af høring af de tilsigtede brugere af tjenesterne med henblik på at sikre, at de er tilgængelige og opfylder de tilsigtede brugeres behov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | noterer sig de forskellige praksisser i medlemsstaterne og understreger, at samarbejde og udveksling af bedste praksis på europæisk plan kan støtte peerlæring og peerrådgivning blandt medlemsstaterne og bidrage til udviklingen af kvalitetsomsorgstjenester ved at støtte og supplere de foranstaltninger, der træffes på regionalt og nationalt plan, og desuden hjælpe medlemsstaterne med at løse fælles udfordringer; opfordrer Kommissionen til at fungere som platform og lette denne udveksling af erfaringer og god praksis med hensyn til kvaliteten, tilgængeligheden og den prismæssige overkommelighed af omsorgstjenester samt de forskellige modeller for levering af omsorgstjenester, der er skræddersyet til den enkeltes forhold og finansielle formåen, og på den måde håndtere udfordringerne med hensyn til pasning og pleje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | er bekymret over arbejdsforholdene i mange omsorgstjenester som lang arbejdstid, dårlige lønvilkår, manglende uddannelse og dårlige politikker for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; er bekymret over, at job i omsorgssektoren betragtes som uattraktive og hovedsageligt tiltrækker kvinder og vandrende arbejdstagere; understreger, at disse betingelser også har en indvirkning på kvaliteten af de tjenester, der ydes; opfordrer derfor medlemsstaterne til at opvurdere omsorgsopgaver som et karrierevalg og opfordrer Kommissionen til i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at etablere en retlig ramme med minimumsstandarder for arbejdstagere i sektoren og til at iværksætte et initiativ om kvalitet inden for langtidspleje med inspiration fra de tilgængelige frivillige redskaber og initiativer i civilsamfundet såsom den europæiske ramme for kvalitetssikring af langtidspleje og Kommissionens nylige forslag til Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer medlemsstaterne til at overvåge og sikre, at institutioner og andre steder, der yder pleje, er sikre og motiverende arbejdssteder, og at der foretages tilstrækkelige investeringer i omsorgspersonalets velfærd og sundhed; mener, at det er afgørende at sikre omsorgspersoners trivsel med henblik på at forhindre mishandling af de personer, der modtager pleje; støtter i denne forbindelse de lovgivningsmæssige initiativer vedrørende certificering og anerkendelse af faglærte omsorgspersoner og opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at forbedre omsorgspersoners arbejdsvilkår, såsom at sikre deres ret til en formel ansættelseskontrakt og betalt orlov; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at øge bevidstheden i offentligheden om værdien af omsorgstjenester for at højne omsorgssektorens status og fremme mænds deltagelse i omsorgsaktiviteter; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge Rådet et EU-program for omsorgspersoner til godkendelse med henblik på at identificere og anerkende de forskellige typer af pasning og pleje, som findes i Europa, garantere finansiel støtte til omsorgspersoner og gradvist forbedre balancen mellem deres arbejds- og privatliv; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at Parlamentet i sin betænkning af 4. juli 2013 om krisens konsekvenser for sårbare gruppers adgang til pleje (21) udtrykkeligt opfordrede Kommissionen til at fremlægge et forslag til et direktiv om plejeorlov; bemærker, at uformelle omsorgspersoner, der vælger at yde uformel pleje til deres familiemedlemmer, bør modtage passende kompensation og adgang til sociale rettigheder på et sammenligneligt grundlag med andre personer, der udfører plejeopgaver; opfordrer derfor endvidere til en samlet tilgang til håndtering af udfordringerne i forbindelse med uformelle omsorgspersoner, der går videre end beskæftigelseslovgivningen, eksempelvis fortsat indkomststøtte, adgang til sundhedspleje, mulighed for årlig ferie og akkumulering af pensionsrettigheder, således at disse er tilstrækkelige, selv om omsorgspersoner midlertidigt har et lavere indkomstniveau, fordi de yder uformel pleje, en situation, der hovedsageligt vedrører kvinder; mener, at varetagelsen af plejeopgaver ikke må få negative konsekvenser for den uformelle omsorgspersons helbred og velfærd; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at sørge for passende tilbud om aflastning og rådgivning, peerrådgivning, psykologisk støtte, dagpleje og aflastningspleje for uformelle omsorgspersoner, hvilket ville bidrage til at øge deres deltagelse på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til gennem arbejds- og socialsikringslovgivningen at indføre »plejekreditter« for både kvinder og mænd som perioder, der på lige fod berettiger til optjening af pensionsrettigheder for at beskytte personer, der tager en pause fra arbejdsmarkedet for at yde uformel og ubetalt pleje til en pårørende eller et familiemedlem, og til at anerkende værdien af det arbejde, som disse omsorgspersoner udfører for samfundet som helhed; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at uformelle omsorgspersoner anerkendes som ligeværdige aktører med hensyn til levering af sundhedsydelser og til desuden som en del af programmer for livslang læring at udvikle uddannelse om og anerkendelse af uformelle omsorgspersoners erhvervede færdigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med NGO'er og uddannelsesinstitutioner at yde støtte til unge omsorgspersoner; anmoder Kommissionen om at foreslå en handlingsplan, der indeholder disse og andre foranstaltninger med henblik på at sikre kvaliteten af plejeydelser samt omsorgspersonernes livskvalitet; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre forskning i antallet af unge omsorgspersoner og indvirkningen af denne rolle på deres trivsel og levebrød og til på grundlag af denne forskning at yde støtte til og imødekomme de særlige behov hos unge omsorgspersoner i samarbejde med NGO'er og uddannelsesinstitutioner; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer Kommissionen til i højere grad at tage hensyn til omsorgstjenester og -personer, når den udvikler forskning og politikker, navnlig for så vidt angår Den Europæiske Socialfond (ESF), handicapstrategien og sundhedsprogrammet; |
| --- | --- |

40.

Plejemål

| 41. | understreger, at den aktuelle udfordring med hensyn til at nå Barcelonamålene består i at øge udbuddet af børnepasning til børn i alderen 3-4 år; glæder sig over Kommissionens henstilling om at udvide målet for strategien for uddannelse og erhvervsuddannelse 2020, så mindst 95 % af alle børn i alderen mellem tre år og den skolepligtige alder skal tilbydes pasning; opfordrer Kommissionen til i samråd med de relevante aktører, herunder medlemsstaterne, at opjustere Barcelonamålene og målene for førskoleundervisning; opfordrer medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på at nå målene og til at sætte leveringen af pasningstjenester højt på deres politiske dagsorden; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre de nationale kvalitetsrammer for førskoleundervisnings- og pasningsordningstjenester ved at tage hensyn til Kommissionens forslag til Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet og opfordrer medlemsstaterne til at gennemgå fem centrale områder inden for førskoleundervisnings- og pasningsordningstjenester, som der henvises til i forslaget: adgang, arbejdsstyrke, læseplaner, evaluering og overvågning samt styring og finansiering; opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med tilvejebringelsen af børnepasning i førskolealderen ikke blot at lægge vægt på adgangen til, men også på kvaliteten af pasningen, navnlig hvad angår børn fra ugunstige sociale baggrunde og børn med handicap; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen til at opstille indikatorer og tilsvarende kvalitetsmål for plejetjenester for ældre og personer med handicap og/eller kroniske sygdomme, som har behov for pleje, i lighed med Barcelonamålene, med overvågningsredskaber til måling af kvaliteten, tilgængeligheden og prisoverkommeligheden af disse tjenesteydelser; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer Kommissionen til at medtage ældrepleje og pleje af personer med handicap og/eller kroniske sygdomme i sin overvågning og gennemgang af data i forbindelse med det europæiske semester og årsberetningen om ligestilling mellem kønnene; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at medtage vurderinger af plejetjenester for ældre og personer med handicap og/eller kroniske sygdomme i deres landerapporter og herunder tage hensyn til feedback fra plejepersonale og personer, som modtager pleje; opfordrer Kommissionen til at medtage data om denne pleje i et sæt af indikatorer for sociale fremskridt, som bør overvåges inden for rammerne af det europæiske semester; opfordrer Kommissionen og Rådet til at medtage disse sociale indikatorer blandt reglerne for det europæiske semester; tilskynder medlemsstaterne til at vedtage og anvende korrigerende foranstaltninger, hvis det skulle vise sig, at udviklingen kommer til at gå langsomt; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer endvidere Kommissionen til at forbedre indsamlingen af kønsopdelte data og til at udvikle sektorspecifikke statistikker, sammenlignelige definitioner og indikatorer med henblik på at vurdere kønsbestemte aspekter af adgangen til samt kvaliteten, tilgængeligheden og effektiviteten af pasnings- og plejetilbud til børn, personer med handicap og kroniske sygdomme og ældre på EU-plan og samtidig finde metoder til at forhindre, at overvågningen af sundhedspersonale øges; opfordrer Kommissionen til at overvåge plejetjenesternes udvikling og om nødvendigt udarbejde anbefalinger til korrigerende foranstaltninger; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer medlemsstaterne til at indsamle kvalitetsdata om leveringen af tilgængelige omsorgstjenester gennem offentlig og privat finansiering til børn, ældre og personer med handicap med henblik på at overvåge situationen generelt og forbedre omsorgstjenesterne, idet der ikke blot tages hensyn til brugernes behov, men også til balancen mellem arbejdsliv og privatliv hos og arbejdsbetingelserne for det store antal omsorgspersoner; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage effektive politiske instrumenter og korrigerende foranstaltninger, såfremt det er nødvendigt; |
| --- | --- |

45.

Finansiering af pleje

| 46. | opfordrer medlemsstaterne til — herunder med henblik på at tackle de eksisterende investeringsunderskud — at øge de offentlige investeringer i pasningstilbud og infrastruktur til børn, navnlig i den tidlige barndom, og pleje af andre afhængige personer, sikre universel adgang til disse tjenester, forbedre plejens kvalitet og øge investeringerne i særlige foranstaltninger, der sætter personer, som yder pleje, i stand til at opretholde et aktivt arbejdsliv; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bemærker den uforholdsmæssige virkning, som utilstrækkelige investeringer i plejestrukturer og -tjenester har på eneforsørgende forældre, der for langt størstedelens vedkommende er kvinder, og på familier, der lever i fattigdom og risikerer social udstødelse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | bemærker, at det er vigtigt at tage hensyn til kønsaspektet i alle faser af gennemførelsen af de forskellige politikker og frem for alt i programmeringsfasen; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at kønsdimensionen integreres fuldt ud i de nationale reformprogrammer med støtte fra ikke blot Den Europæiske Socialfond, men også andre EU-fonde, der stiller ressourcer til rådighed til almen social infrastruktur, som medlemsstaterne bør anvende til udvikling af omsorgstjenester; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at processen med det europæiske semester bidrager til at virkeliggøre den europæiske søjle for sociale rettigheder, således at medlemsstaterne får tilstrækkelig plads til at finansiere og styrke deres finansiering af plejetjenester; |
| --- | --- |

49.

| 50. | støtter, at der i Kommissionens landespecifikke henstillinger medtages foranstaltninger med fokus på investeringer i børnepasningsfaciliteter og negative skattemæssige incitamenter, der forhindrer sekundære forsørgere — hovedsageligt kvinder — i at arbejde mere eller i at arbejde overhovedet, og på andre foranstaltninger til at fjerne den kønsbestemte lønforskel; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer Kommissionen til at styrke tilvejebringelsen af finansiering til alle typer af plejetjenester og til, hvis det er relevant, navnlig at tilgodese overgangen fra institutionelle til lokalsamfundsbaserede tjenester gennem Den Europæiske Socialfond+ og andre finansielle instrumenter, som har til formål at finansiere social infrastruktur; opfordrer Kommissionen til på samme måde at øge bevillingerne til Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) med henblik på at støtte udbuddet af børnepasningsfaciliteter i landdistrikterne og til yderligere anvendelse af midler fra Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) til at finansiere projekter vedrørende dagtilbud til børn; opfordrer endvidere Kommissionen til nøje at overvåge anvendelsen af EU-midler, navnlig under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) inden for sociale plejetjenester og langtidspleje, og sikre, at investeringerne er i overensstemmelse med menneskerettighedsforpligtelserne i medfør af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap og chartret om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen til at overveje at gøre det muligt at tage bidrag til sociale sikringsordninger med over grænserne, således at en persons oprindelsesmedlemsstat kan finansiere anbringelsen af denne borger i en social servicefacilitet i en anden medlemsstat (i tilfælde, hvor der ikke findes en sådan facilitet i oprindelsesmedlemsstaten); |
| --- | --- |

52.

| 53. | påpeger behovet for en bedre analyse af potentialet for offentlig-private investeringer i leveringen af omsorgstjenester for så vidt angår eksisterende virksomhedsinitiativer for arbejdstagere med plejeansvar for personer med handicap og voksne; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at anlægge en samlet tilgang til alle typer af omsorgstjenester og til at styrke bestemmelserne om en effektiv og synergistisk anvendelse af de relevante EU-finansinstrumenter inden for livslang læring, forskning og infrastrukturudvikling; opfordrer medlemsstaterne til at prioritere finansiering af børnepasning og langtidspleje ved hjælp af de finansielle instrumenter, der er til rådighed inden for den næste flerårige finansielle ramme, ikke mindst den eksisterende EFSI-fond, ESI-fondene — eksempelvis ESFog Den Europæiske Fond for Regionaludvikling — samt ELFUL; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at fordele deres ressourcer mere effektivt med henblik på at gøre plejetjenester bedre tilgængelige og mere prisoverkommelige for dårligt stillede og sårbare grupper og til at udforme effektive finansieringsmodeller, herunder målrettet finansiering, med den rette balance mellem offentlige og private investeringer i overensstemmelse med nationale og lokale forhold; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder råder over tilstrækkelige ressourcer til at overvåge udviklingen af plejeinfrastruktur og gennemførelsen af politikker til opnåelse af balance mellem arbejdsliv og privatliv, og til at analysere, hvorvidt og hvorledes politikkerne fører til de ønskede forbedringer med hensyn til ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

55.

| 56. | glæder sig over, at nogle medlemsstater har besluttet at indføre skatteincitamenter for virksomheder, der tilbyder deres ansatte børnepasning med henblik på at forbedre balancen mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

(2)  EUT C 175 af 15.6.2011, s. 8.

(3)  EUT L 59 af 2.3.2013, s. 59.

(4)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 6.

(5)  EUT C 331 af 18.9.2018, s. 60.

(6)  EUT C 204 af 13.6.2018, s. 76.

(7)  EUT C 76 af 28.2.2018, s. 93.

(8)  EUT C 66 af 21.2.2018, s. 30.

(9)  EUT C 50 af 9.2.2018, s. 15.

(10)  EUT C 308 E af 20.10.2011, s. 49.

(11)  EUT C 351 E af 2.12.2011, s. 39.

(12)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 7.

(13)  EUT C 12 af 15.1.2015, s. 16.

(14)  EUT C 21 af 21.1.2011, s. 39.

(15)  Kommissionens beretning om ligestilling mellem kvinder og mænd for 2018.

(16)  Europa-Kommissionens køreplan 2018, Det Europæiske Center for Politisk Strategi (2017): »10 Trends Transforming Education as We Know It« (10 tendenser, der ændrer uddannelse som vi kender den).

(17)  Eurofound, »Caring for children and dependants: Effect on careers of young workers« (pasning af børn og andre afhængige: konsekvenserne for unge arbejdstageres karriere).

(18)  Oplysninger fra Eurostat (2010); Kommissionens rapport fra 2015 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union (2016).

(19)  Jævnfør Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. oktober 2010 om Europa-Parlamentets og Rådets forslag til et direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer (EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 162).

(20)  Eurofounds europæiske undersøgelse af livskvalitet 2016, oversigtsrapport.

(21)  EUT C 75 af 26.2.2016, s. 130.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/94 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/94

---

P8_TA(2018)0465

Lymes sygdom (borreliose)

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2018 om Lymes sygdom (borreliose) (2018/2774(RSP))

(2020/C 363/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om Lymes sygdom (borreliose) (O-000088/2018 — B8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om Lymes sygdom (borreliose) (O-000088/2018 — B8-0417/2018),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til rapport fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme vedrørende en systematisk litteraturgennemgang af den diagnosticeringsmæssige nøjagtighed af serologiske tests for borreliose, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme vedrørende en systematisk litteraturgennemgang af den diagnosticeringsmæssige nøjagtighed af serologiske tests for borreliose,

| — | der henviser til det møde med høring af ekspertnettet om overvågning af borreliose i Den Europæiske Union, som blev afholdt i januar 2016 i Stockholm, |
| --- | --- |

—

der henviser til det møde med høring af ekspertnettet om overvågning af borreliose i Den Europæiske Union, som blev afholdt i januar 2016 i Stockholm,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2119/98/EF af 24. september 1998 om oprettelse af et net til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme i Fællesskabet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2119/98/EF af 24. september 1998 om oprettelse af et net til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme i Fællesskabet (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at retten til sundhed er en grundlæggende rettighed, som er anerkendt i EU-traktaterne, navnlig artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at retten til sundhed er en grundlæggende rettighed, som er anerkendt i EU-traktaterne, navnlig artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF);

| B. | der henviser til, at Lymes sygdom, også kaldet borreliose, er en bakteriel sygdom forårsaget af bakterien Borrelia burgdorferi, og at den overføres til mennesker ved bid af en flåt, som selv bærer bakterien; der henviser til, at Lymes sygdom er en smitsom sygdom hos mennesker og forskellige arter af husdyr og vilde dyr; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Lymes sygdom, også kaldet borreliose, er en bakteriel sygdom forårsaget af bakterien Borrelia burgdorferi, og at den overføres til mennesker ved bid af en flåt, som selv bærer bakterien; der henviser til, at Lymes sygdom er en smitsom sygdom hos mennesker og forskellige arter af husdyr og vilde dyr;

| C. | der henviser til, at borreliose er den mest almindelige zoonotiske sygdom i Europa med anslåede 650 000-850 000 tilfælde og en højere forekomst i Centraleuropa; der henviser til, at infektionen forekommer i forårs- og sommermånederne (april-oktober), og at borreliose anerkendes som en erhvervssygdom for landbrugere, skovarbejdere og forskere, der arbejder i felten, i de lande, hvor denne sygdom forekommer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at borreliose er den mest almindelige zoonotiske sygdom i Europa med anslåede 650 000-850 000 tilfælde og en højere forekomst i Centraleuropa; der henviser til, at infektionen forekommer i forårs- og sommermånederne (april-oktober), og at borreliose anerkendes som en erhvervssygdom for landbrugere, skovarbejdere og forskere, der arbejder i felten, i de lande, hvor denne sygdom forekommer;

| D. | der henviser til, at smittede flåter og sygdommen synes at sprede sig geografisk, og at tilfælde nu også registreres ved større højder og højere breddegrader såvel som i byer; der henviser til, at årsagerne hertil bl.a. mistænkes at være ændringer i arealanvendelse, navnlig skovrejsning på mindre frugtbare arealer eller invasive planters spredning, klimaændringer, global opvarmning, for høj fugtighed og andre aktiviteter med tilknytning til menneskers adfærd; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at smittede flåter og sygdommen synes at sprede sig geografisk, og at tilfælde nu også registreres ved større højder og højere breddegrader såvel som i byer; der henviser til, at årsagerne hertil bl.a. mistænkes at være ændringer i arealanvendelse, navnlig skovrejsning på mindre frugtbare arealer eller invasive planters spredning, klimaændringer, global opvarmning, for høj fugtighed og andre aktiviteter med tilknytning til menneskers adfærd;

| E. | der henviser til, at der ikke er europæisk konsensus om behandling af, diagnosticering af og screening for Lymes sygdom, og at national praksis varierer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der ikke er europæisk konsensus om behandling af, diagnosticering af og screening for Lymes sygdom, og at national praksis varierer;

| F. | der henviser til, at et bid af en smittet flåt og symptomerne på Lymes sygdom kan blive overset og endda i nogle tilfælde være asymptomatiske, hvilket somme tider kan føre til alvorlige komplikationer og permanente skader svarende til en kronisk sygdom, især når patienten ikke bliver diagnosticeret hurtigt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at et bid af en smittet flåt og symptomerne på Lymes sygdom kan blive overset og endda i nogle tilfælde være asymptomatiske, hvilket somme tider kan føre til alvorlige komplikationer og permanente skader svarende til en kronisk sygdom, især når patienten ikke bliver diagnosticeret hurtigt;

| G. | der henviser til, at en mere pålidelig tidlig diagnosticering af Lymes sygdom vil reducere antallet af sygdomstilfælde på senere stadier betydeligt og dermed forbedre patienternes livskvalitet; der henviser til, at det ifølge lederne af EU's forskningsprojekt DualDur også vil reducere den økonomiske byrde i forbindelse med sygdommen og føre til besparelser på ca. 330 mio. EUR i sundhedsudgifter allerede i de første fem år; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en mere pålidelig tidlig diagnosticering af Lymes sygdom vil reducere antallet af sygdomstilfælde på senere stadier betydeligt og dermed forbedre patienternes livskvalitet; der henviser til, at det ifølge lederne af EU's forskningsprojekt DualDur også vil reducere den økonomiske byrde i forbindelse med sygdommen og føre til besparelser på ca. 330 mio. EUR i sundhedsudgifter allerede i de første fem år;

| H. | der henviser til, at mange patienter hverken diagnosticeres hurtigt eller får adgang til passende behandling; der henviser til, at de føler sig ugunstigt stillede og ignoreret af de offentlige myndigheder, og at nogle af dem fortsat har vedvarende symptomer, der kan føre til kroniske sygdomme; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mange patienter hverken diagnosticeres hurtigt eller får adgang til passende behandling; der henviser til, at de føler sig ugunstigt stillede og ignoreret af de offentlige myndigheder, og at nogle af dem fortsat har vedvarende symptomer, der kan føre til kroniske sygdomme;

| I. | der henviser til, at der i øjeblikket ikke findes en vaccine mod Lymes sygdom; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der i øjeblikket ikke findes en vaccine mod Lymes sygdom;

| J. | der henviser til, at den sande belastning på grund af Lymes sygdom i EU er ukendt som følge af manglende statistikker over denne sygdom og de mange forskellige anvendte case-definitioner, laboratoriemetoder og overvågningssystemer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den sande belastning på grund af Lymes sygdom i EU er ukendt som følge af manglende statistikker over denne sygdom og de mange forskellige anvendte case-definitioner, laboratoriemetoder og overvågningssystemer;

| K. | der henviser til, at der med ICD-koden ikke skelnes mellem tidlige og sene stadier i Lymes sygdom; der henviser til, at der ikke er nogen særskilt ICD-kode til de forskellige symptomer, der forekommer på de sene stadier i Lymes sygdom; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der med ICD-koden ikke skelnes mellem tidlige og sene stadier i Lymes sygdom; der henviser til, at der ikke er nogen særskilt ICD-kode til de forskellige symptomer, der forekommer på de sene stadier i Lymes sygdom;

| L. | der henviser til, at retningslinjerne for behandlingspraksis fra ILADS (International Lyme and Associated Diseases Society) og fra IDSA (Infectious Diseases Society of America) er forskellige, og at disse forskelle mellem de to tilgange til sygdommen også påvirker behandlingspraksisser i EU; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at retningslinjerne for behandlingspraksis fra ILADS (International Lyme and Associated Diseases Society) og fra IDSA (Infectious Diseases Society of America) er forskellige, og at disse forskelle mellem de to tilgange til sygdommen også påvirker behandlingspraksisser i EU;

| M. | der henviser til, at man mangler indgående forståelse af den mekanisme, som gør Lymes sygdom til en kronisk sygdom; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at man mangler indgående forståelse af den mekanisme, som gør Lymes sygdom til en kronisk sygdom;

| N. | der henviser til, at fagfolk i sundhedssektoren har slået alarm over dette sundhedsmæssige problem hen over næsten et årti, og at patientsammenslutninger og whistleblowere har gjort det samme; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at fagfolk i sundhedssektoren har slået alarm over dette sundhedsmæssige problem hen over næsten et årti, og at patientsammenslutninger og whistleblowere har gjort det samme;

| O. | der henviser til, at Lymes sygdom på trods af at være velkendt inden for lægevidenskaben fortsat er underdiagnosticeret, især på grund af vanskelighederne med at opdage symptomerne og manglen på egnede diagnosticeringstests; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Lymes sygdom på trods af at være velkendt inden for lægevidenskaben fortsat er underdiagnosticeret, især på grund af vanskelighederne med at opdage symptomerne og manglen på egnede diagnosticeringstests;

| P. | der henviser til, at de screeningtests, der anvendes til Lymes sygdom, ikke altid kan give nøjagtige resultater, f.eks. Elisa-testen, som kun opdager én infektion ad gangen; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de screeningtests, der anvendes til Lymes sygdom, ikke altid kan give nøjagtige resultater, f.eks. Elisa-testen, som kun opdager én infektion ad gangen;

| Q. | der henviser til, at mange europæere fortsat konstant udsættes for Lymes sygdom via deres erhverv (landbrugere, skovarbejdere, forskere og studerende, der udfører forskningsarbejde i felten, f.eks. biologer, geologer, landmålere eller arkæologer); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at mange europæere fortsat konstant udsættes for Lymes sygdom via deres erhverv (landbrugere, skovarbejdere, forskere og studerende, der udfører forskningsarbejde i felten, f.eks. biologer, geologer, landmålere eller arkæologer);

| R. | der henviser til, at læger og lignende fagfolk ofte følger forældede henstillinger om Lymes sygdom, som ikke tager tilstrækkeligt højde for udviklingen inden for forskningen; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at læger og lignende fagfolk ofte følger forældede henstillinger om Lymes sygdom, som ikke tager tilstrækkeligt højde for udviklingen inden for forskningen;

| 1. | udtrykker bekymring over den alarmerende udbredelse af Lymes sygdom i den europæiske befolkning, hvoraf omkring 1 million borgere lider af denne sygdom ifølge de anvendte tællingsmetoder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at alle medlemsstater i forskellig grad oplever en kraftig stigning i Lymes sygdom, hvilket gør den til et europæisk sundhedsproblem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over de midler, som Unionen hidtil har afsat til at finde metoder til tidlig opdagelse og efterfølgende behandling af Lymes sygdom (omkring 16 mio. EUR via projekter såsom ANTIDotE, ID-LYME og LYMEDIADEX); |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer til, at der afsættes yderligere midler til metoder til diagnosticering og behandling af Lymes sygdom; tilskynder med henblik herpå til at fremme forskningsindsatsen, både i form af en øget tildeling af midler og udveksling af epidemiologiske data, herunder data om fordeling og forekomst af patogene og ikkepatogene genoarter; |
| --- | --- |

4.

| 5. | efterlyser øget internationalt samarbejde om forskning i Lymes sygdom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tilskynder Kommissionen til at indsamle mest mulig information om de metoder til screening for og behandlinger af Lymes sygdom, der anvendes i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | efterlyser obligatorisk indberetning i alle medlemsstater, hvor der forekommer tilfælde af Lymes sygdom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at gøre det nemmere at samarbejde og udveksle bedste praksis medlemsstaterne imellem for så vidt angår overvågning, diagnosticering og behandling af Lymes sygdom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over, at visse medlemsstater har medtaget Lymes sygdom i deres nationale overvågningssystemer på grundlag af en specifik metode; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at indføre ensartede overvågningsprogrammer og arbejde sammen med medlemsstaterne for at lette standardiseringen af diagnosetests og behandlinger; opfordrer Kommissionen til at anerkende borreliose som en erhvervssygdom for personer, der arbejder i landbrug og skovbrug, og for forskere, der arbejder i felten (f.eks. biologer, geologer, landmålere eller arkæologer); |
| --- | --- |

10.

| 11. | efterlyser individuelle flåtforebyggelses- og -kontrolforanstaltninger i medlemsstaterne for at begrænse spredningen af borreliosebakterien; |
| --- | --- |

11.

| 12. | efterlyser udvikling af evidensbaserede retningslinjer for klinisk og laboratoriemæssig diagnosticering af Lymes sygdom; opfordrer til, at der med ICD-koden skelnes mellem tidlige og sene stadier i Lymes sygdom; opfordrer også til indførelse af særskilte ICD-koder til de forskellige symptomer på sene stadier i Lymes sygdom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | anmoder Kommissionen om at offentliggøre retningslinjer baseret på bedste praksis i EU for uddannelse af alment praktiserende læger med sigte på at lette diagnosticering af og screening for Lymes sygdom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at udvide brugen af kliniske undersøgelser, således at lægerne kan diagnosticere Lymes sygdom, selv om de serologiske tests er negative, for at hjælpe patienterne med at komme ud af det behandlingsmæssige dødvande; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at vurdere omfanget af fænomenet med patienter, der i lang tid leder efter en fyldestgørende diagnose og behandling af Lymes sygdom, især fænomenet med patienter, der bevæger sig på tværs af grænser i deres søgen efter behandling, og de økonomiske konsekvenser heraf; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til, at der planlægges og skabes innovative projekter, som kan bidrage til bedre dataindsamling og øget effektivitet af oplysnings- og bevidstgørelseskampagner; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bifalder Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/945 af 22. juni 2018 om overførbare sygdomme og relaterede særlige sundhedsproblemer, der skal omfattes af epidemiologisk overvågning, samt relevante case-definitioner (2), hvori Lyme-neuroborreliose nævnes på listen over overførbare sygdomme; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at medtagelse af Lymes sygdom i det europæiske epidemiologiske overvågningsnetværk sætter patienter i stand til at nyde godt af fordelene ved et solidt og struktureret sundhedssystem, der giver mulighed for permanent kommunikation mellem de kompetente nationale myndigheder, hurtig og pålidelig identifikation af tilfælde af Lymes sygdom i Unionen, gensidig bistand inden for analyse og fortolkning af indsamlede overvågningsdata og iværksættelse af de mekanismer, der er nødvendige for at standse spredningen af denne sygdom til mennesker; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer de medlemsstater, som vil kunne sætte deres lid til Kommissionens logistiske støtte, til at udvikle oplysnings- og bevidstgørelseskampagner om Lymes sygdom rettet mod befolkningen og alle interesserede aktører, først og fremmest i de regioner, der er mest berørt af, at sygdommen breder sig; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en europæisk plan for bekæmpelse af Lymes sygdom, der står i forhold til denne tavse epidemi; tilskynder til, at der etableres et europæisk netværk for Lymes sygdom med de relevante aktører; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at offentliggøre fælles forebyggelsesretningslinjer til dem, der har en høj risiko for at få Lymes sygdom, f.eks. personer med udendørs arbejde, såvel som standardiserede retningslinjer for diagnosticering og behandling; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at indføre forebyggende sundhedstjek og en metode til hurtig behandling og til overvågning af forløbet ved en infektion med borreliose hos erhvervsudøvende i landbrugs- og skovbrugssektoren og hos forskere, der indsamler data i felten; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EFT L 268 af 3.10.1998, s. 1.

(2)  EUT L 170 af 6.7.2018, s. 1.

---

Torsdag den 29. november 2018

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/98 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/98

---

P8_TA(2018)0474

Natriumdichromat

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om udstedelse af godkendelse til visse anvendelser af natriumdichromat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01 — 2018/2929(RSP))

(2020/C 363/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om udstedelse af godkendelse til visse anvendelser af natriumdichromat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om udstedelse af godkendelse til visse anvendelser af natriumdichromat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (1) (REACH-forordningen), særlig artikel 64, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (1) (REACH-forordningen), særlig artikel 64, stk. 8,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget for Risikovurdering (RAC) og Udvalget for Socioøkonomisk Analyse (SEAC) (2), jf. artikel 64, stk. 5, tredje afsnit, i REACH-forordningen, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget for Risikovurdering (RAC) og Udvalget for Socioøkonomisk Analyse (SEAC) (2), jf. artikel 64, stk. 5, tredje afsnit, i REACH-forordningen,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (3),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at natriumdichromat er medtaget i bilag XIV til REACH-forordningen på grund af tre iboende egenskaber: carcinogenicitet, mutagenicitet og reproduktionstoksicitet (kategori 1B); der henviser til, at natriumdichromat blev tilføjet til REACH-forordningens kandidatliste i 2008 (4) på grund af dets klassificering som kræftfremkaldende, mutagent og reproduktionstoksisk (kategori 1B) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (5); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at natriumdichromat er medtaget i bilag XIV til REACH-forordningen på grund af tre iboende egenskaber: carcinogenicitet, mutagenicitet og reproduktionstoksicitet (kategori 1B); der henviser til, at natriumdichromat blev tilføjet til REACH-forordningens kandidatliste i 2008 (4) på grund af dets klassificering som kræftfremkaldende, mutagent og reproduktionstoksisk (kategori 1B) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (5);

| B. | der henviser til, at den molekylære enhed, der er kræftfremkaldende for natriumdichromat, er chrom (VI) indeholdende ion, som frigives, når natriumdichromat opløses og dissocierer; der henviser til, at chrom (VI) forårsager lungesvulster hos mennesker og dyr ved indånding og tumorer i mave-tarmkanalen hos dyr ad oral vej; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den molekylære enhed, der er kræftfremkaldende for natriumdichromat, er chrom (VI) indeholdende ion, som frigives, når natriumdichromat opløses og dissocierer; der henviser til, at chrom (VI) forårsager lungesvulster hos mennesker og dyr ved indånding og tumorer i mave-tarmkanalen hos dyr ad oral vej;

| C. | der henviser til, at natriumdichromat allerede i 1997 blev udpeget som prioriteret stof i forbindelse med Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 (6) i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 143/97 (7); der henviser til, at Kommissionen i 2008 fremsatte en henstilling om at reducere risikoen ved eksponering for natriumdichromat (8); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at natriumdichromat allerede i 1997 blev udpeget som prioriteret stof i forbindelse med Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 (6) i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 143/97 (7); der henviser til, at Kommissionen i 2008 fremsatte en henstilling om at reducere risikoen ved eksponering for natriumdichromat (8);

| D. | der henviser til, at Ilario Ormezzano Sai S.R.L (»ansøgeren«) indgav en ansøgning om godkendelse til at anvende natriumdichromat til farvning af uld; der henviser til, at ansøgningen er beskrevet i udtalelserne fra RAC og SEAC som en »forudgående led«-ansøgning; der henviser til, at ansøgeren er leverandør af natriumdichromat til 11 brugere i efterfølgende produktionsled, som enten fremstiller farvestofferne eller selv er farvere; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Ilario Ormezzano Sai S.R.L (»ansøgeren«) indgav en ansøgning om godkendelse til at anvende natriumdichromat til farvning af uld; der henviser til, at ansøgningen er beskrevet i udtalelserne fra RAC og SEAC som en »forudgående led«-ansøgning; der henviser til, at ansøgeren er leverandør af natriumdichromat til 11 brugere i efterfølgende produktionsled, som enten fremstiller farvestofferne eller selv er farvere;

| E. | der henviser til, at formålet med REACH-forordningen er at sikre et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet, herunder fremme af alternative metoder til vurdering af stoffers farlighed, fri bevægelighed for stoffer på det indre marked og samtidig at styrke konkurrenceevne og innovation; der henviser til, at REACH-forordningens primære formål er det første af disse tre formål, som det fremgår af forordningens betragtning 16 i lyset af Domstolens fortolkning (9); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at formålet med REACH-forordningen er at sikre et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet, herunder fremme af alternative metoder til vurdering af stoffers farlighed, fri bevægelighed for stoffer på det indre marked og samtidig at styrke konkurrenceevne og innovation; der henviser til, at REACH-forordningens primære formål er det første af disse tre formål, som det fremgår af forordningens betragtning 16 i lyset af Domstolens fortolkning (9);

| F. | der henviser til, at REACH-forordningen ikke indeholder bestemmelser om en særlig godkendelsesordning for såkaldte »forudgående led«-ansøgninger; der henviser til, at enhver, der ansøger om godkendelse, uanset deres rolle eller niveau i forsyningskæden, skal fremlægge de oplysninger, der er anført i artikel 62 i REACH-forordningen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at REACH-forordningen ikke indeholder bestemmelser om en særlig godkendelsesordning for såkaldte »forudgående led«-ansøgninger; der henviser til, at enhver, der ansøger om godkendelse, uanset deres rolle eller niveau i forsyningskæden, skal fremlægge de oplysninger, der er anført i artikel 62 i REACH-forordningen;

| G. | der henviser til, at RAC bekræftede, at det ikke er muligt at fastsætte en DNEL-værdi for de kræftfremkaldende egenskaber af natriumdichromat, hvorfor stoffet betragtes som et stof uden nedre grænse i henhold til artikel 60, stk. 3, litra a), i REACH-forordningen; der henviser til, at dette betyder, at der ikke kan fastsættes et teoretisk »sikkert niveau for eksponering« for dette stof, som vil kunne anvendes som benchmark til at vurdere, om risikoen ved at anvende det er tilstrækkeligt kontrolleret; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at RAC bekræftede, at det ikke er muligt at fastsætte en DNEL-værdi for de kræftfremkaldende egenskaber af natriumdichromat, hvorfor stoffet betragtes som et stof uden nedre grænse i henhold til artikel 60, stk. 3, litra a), i REACH-forordningen; der henviser til, at dette betyder, at der ikke kan fastsættes et teoretisk »sikkert niveau for eksponering« for dette stof, som vil kunne anvendes som benchmark til at vurdere, om risikoen ved at anvende det er tilstrækkeligt kontrolleret;

| H. | der henviser til, at det i betragtning 70 til REACH-forordningen hedder, at »for ethvert andet stof, for hvilket det ikke er muligt at fastlægge et sikkert eksponeringsniveau, bør der altid træffes foranstaltninger til, så vidt det er teknisk og praktisk muligt, at minimere eksponering og emissioner og nedbringe risikoen for negative virkninger til den lavest mulige«; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i betragtning 70 til REACH-forordningen hedder, at »for ethvert andet stof, for hvilket det ikke er muligt at fastlægge et sikkert eksponeringsniveau, bør der altid træffes foranstaltninger til, så vidt det er teknisk og praktisk muligt, at minimere eksponering og emissioner og nedbringe risikoen for negative virkninger til den lavest mulige«;

| I. | der henviser til, at RAC konkluderede, at de driftsmæssige betingelser og de risikostyringsforanstaltninger, der er beskrevet i ansøgningen, ikke var hensigtsmæssige og effektive med hensyn til at begrænse risikoen (10); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at RAC konkluderede, at de driftsmæssige betingelser og de risikostyringsforanstaltninger, der er beskrevet i ansøgningen, ikke var hensigtsmæssige og effektive med hensyn til at begrænse risikoen (10);

| J. | der henviser til, at det i artikel 55 i REACH-forordningen fastsættes, at substitution af særligt problematiske stoffer med sikrere alternative stoffer eller teknologier udgør kernemålet med autorisationskapitlet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det i artikel 55 i REACH-forordningen fastsættes, at substitution af særligt problematiske stoffer med sikrere alternative stoffer eller teknologier udgør kernemålet med autorisationskapitlet;

| K. | der henviser til, at artikel 64, stk. 4, i REACH-forordningen definerer SEAC's mandat som at vurdere »om der findes disponible, hensigtsmæssige og teknisk gennemførlige alternativer i forbindelse med anvendelsen/anvendelserne af stoffet som beskrevet i ansøgningen (...) og af eventuelle oplysninger indsendt af tredjepart i henhold til denne artikels stk. 2«; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at artikel 64, stk. 4, i REACH-forordningen definerer SEAC's mandat som at vurdere »om der findes disponible, hensigtsmæssige og teknisk gennemførlige alternativer i forbindelse med anvendelsen/anvendelserne af stoffet som beskrevet i ansøgningen (...) og af eventuelle oplysninger indsendt af tredjepart i henhold til denne artikels stk. 2«;

| L. | der henviser til, at ansøgeren om godkendelse i henhold til artikel 62, stk. 4, litra e), i REACH-forordning er forpligtet til at fremlægge »en analyse af alternativer, der tager hensyn til risiciene i forbindelse hermed, samt til de tekniske og økonomiske muligheder for en substitution«; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ansøgeren om godkendelse i henhold til artikel 62, stk. 4, litra e), i REACH-forordning er forpligtet til at fremlægge »en analyse af alternativer, der tager hensyn til risiciene i forbindelse hermed, samt til de tekniske og økonomiske muligheder for en substitution«;

| M. | der henviser til, at artikel 60, stk. 4, i REACH-forordningen foreskriver, at der kun kan gives godkendelse til at anvende et stof, for hvilket risici ikke er tilstrækkeligt kontrolleret, hvis der ikke findes egnede alternative stoffer eller teknologier; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at artikel 60, stk. 4, i REACH-forordningen foreskriver, at der kun kan gives godkendelse til at anvende et stof, for hvilket risici ikke er tilstrækkeligt kontrolleret, hvis der ikke findes egnede alternative stoffer eller teknologier;

| N. | der henviser til, at SEAC konstaterede mange mangler ved ansøgningen om godkendelse for så vidt angår analyse af alternativer; der henviser til, at ansøgeren ifølge SEAC havde forsømt at behandle centrale spørgsmål i en sådan grad, at dette var »hindrende for udvalgets vurdering af den tekniske gennemførlighed«, og at visse aspekter af så central betydning som den økonomiske gennemførlighed af alternativer kun blev »berørt i korthed« af ansøgeren (11); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at SEAC konstaterede mange mangler ved ansøgningen om godkendelse for så vidt angår analyse af alternativer; der henviser til, at ansøgeren ifølge SEAC havde forsømt at behandle centrale spørgsmål i en sådan grad, at dette var »hindrende for udvalgets vurdering af den tekniske gennemførlighed«, og at visse aspekter af så central betydning som den økonomiske gennemførlighed af alternativer kun blev »berørt i korthed« af ansøgeren (11);

| O. | der henviser til, at ansøgerens primære argument til støtte for sin konklusion om, at der ikke var nogen passende alternativer, var, at kunderne (dvs. producenter/forhandlere af tøj) ikke ville acceptere kvaliteten af tekstilets farvning, når det farves med et alternativ; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at ansøgerens primære argument til støtte for sin konklusion om, at der ikke var nogen passende alternativer, var, at kunderne (dvs. producenter/forhandlere af tøj) ikke ville acceptere kvaliteten af tekstilets farvning, når det farves med et alternativ;

| P. | der imidlertid henviser til, at disse angivelige krav fra kundernes side ikke var underbygget af nogen form for dokumentation, og det ikke fremgår klart, om henvisningen til »kundernes præferencer« blev gjort med fuldt kendskab til risiciene ved natriumdichromat (12); |
| --- | --- |

P.

der imidlertid henviser til, at disse angivelige krav fra kundernes side ikke var underbygget af nogen form for dokumentation, og det ikke fremgår klart, om henvisningen til »kundernes præferencer« blev gjort med fuldt kendskab til risiciene ved natriumdichromat (12);

| Q. | der henviser til, at SEAC til trods for yderligere forespørgsler hos ansøgeren desuden konstaterede, at »hvorvidt et alternativt produkt i sidste ende vil blive accepteret af brugere i efterfølgende produktionsled fortsat er et temmelig subjektivt og usikkert« (13), og at SEAC i sin konklusion skriver, at »efter en tiltrængt afklaring fra ansøgerens side finder udvalget stadig, at analysen er behæftet med en række usikkerhedsmomenter«; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at SEAC til trods for yderligere forespørgsler hos ansøgeren desuden konstaterede, at »hvorvidt et alternativt produkt i sidste ende vil blive accepteret af brugere i efterfølgende produktionsled fortsat er et temmelig subjektivt og usikkert« (13), og at SEAC i sin konklusion skriver, at »efter en tiltrængt afklaring fra ansøgerens side finder udvalget stadig, at analysen er behæftet med en række usikkerhedsmomenter«;

| R. | der henviser til, at SEAC på trods af disse mangler og usikkerheder i ansøgningen ikke desto mindre konkluderede, at der ikke fandtes egnede alternativer, og blot fremsatte en generel erklæring om, at disse usikkerhedsmomenter »er uløseligt forbundet med denne form for brug (idet overvejelser om produktkvalitet kan blive skæmmet af den subjektivitet, der er forbundet med modeluner og forbrugernes æstetiske smag)« (14); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at SEAC på trods af disse mangler og usikkerheder i ansøgningen ikke desto mindre konkluderede, at der ikke fandtes egnede alternativer, og blot fremsatte en generel erklæring om, at disse usikkerhedsmomenter »er uløseligt forbundet med denne form for brug (idet overvejelser om produktkvalitet kan blive skæmmet af den subjektivitet, der er forbundet med modeluner og forbrugernes æstetiske smag)« (14);

| S. | der henviser til, at SEAC's udtalelse i denne forbindelse viser, at ansøgeren ikke har fremlagt en omfattende analyse af alternativer tilgængelige på markedet til substitution for anvendelse af natriumdichromat til de formål, der er ansøgt om, men undlader at drage de heraf følgende konklusioner; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at SEAC's udtalelse i denne forbindelse viser, at ansøgeren ikke har fremlagt en omfattende analyse af alternativer tilgængelige på markedet til substitution for anvendelse af natriumdichromat til de formål, der er ansøgt om, men undlader at drage de heraf følgende konklusioner;

| T. | der henviser til, at et sådant resultat ikke kan forenes med, at der i mange år har fandtes velkendte, tilgængelige alternativer (15), at førende modemærker bidrager til ZDHC-programmet Roadmap to Zero, der ikke tillader anvendelse af chrom (VI) i tekstilfremstilling (16), og at individuelle tekstilvirksomheder har indført eksplicitte politikker om forbud mod anvendelse af chrom (VI) (f.eks. H&M) (17), herunder også virksomheder der forhandler eksklusive mærkevarer (Armani (18) og Lanficio Ermenegildo Zegna (19)); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at et sådant resultat ikke kan forenes med, at der i mange år har fandtes velkendte, tilgængelige alternativer (15), at førende modemærker bidrager til ZDHC-programmet Roadmap to Zero, der ikke tillader anvendelse af chrom (VI) i tekstilfremstilling (16), og at individuelle tekstilvirksomheder har indført eksplicitte politikker om forbud mod anvendelse af chrom (VI) (f.eks. H&M) (17), herunder også virksomheder der forhandler eksklusive mærkevarer (Armani (18) og Lanficio Ermenegildo Zegna (19));

| U. | der henviser til, at Gruppo Colle og Ormezzano kun har ansøgt om godkendelse i henhold til REACH-forordningen for chromfarvestoffer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Gruppo Colle og Ormezzano kun har ansøgt om godkendelse i henhold til REACH-forordningen for chromfarvestoffer;

| V. | der henviser til, at REACH-forordningen placerer bevisbyrden for påvisning af, at betingelserne for godkendelse er opfyldt, på ansøgeren; der henviser til, at SEAC har pligt til at yde »videnskabelig rådgivning, der er baseret på principperne om kompetence, åbenhed og uafhængighed«, der »udgør en vigtig garanti for sagsbehandlingen med henblik på at sikre, at foranstaltningerne er videnskabeligt objektive, og undgå, at der træffes vilkårlige foranstaltninger« (20); |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at REACH-forordningen placerer bevisbyrden for påvisning af, at betingelserne for godkendelse er opfyldt, på ansøgeren; der henviser til, at SEAC har pligt til at yde »videnskabelig rådgivning, der er baseret på principperne om kompetence, åbenhed og uafhængighed«, der »udgør en vigtig garanti for sagsbehandlingen med henblik på at sikre, at foranstaltningerne er videnskabeligt objektive, og undgå, at der træffes vilkårlige foranstaltninger« (20);

| W. | der henviser til, at det ikke står klart, hvorfor SEAC trods de konstaterede mangler eller usikkerhedsmomenter vedrørende analysen af alternativer konkluderede, at der forelå tilstrækkelige oplysninger til at nå frem til en konklusion om egnetheden af alternativer; der henviser til, at det heller ikke står klart, hvorfor påstande om subjektive præferencer ikke blev afvist, selv om der ikke forelå detaljerede, objektive og verificerbare beviser, eller hvorfor disse påstande ikke blev vurderet i forhold til bedste markedspraksis; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at det ikke står klart, hvorfor SEAC trods de konstaterede mangler eller usikkerhedsmomenter vedrørende analysen af alternativer konkluderede, at der forelå tilstrækkelige oplysninger til at nå frem til en konklusion om egnetheden af alternativer; der henviser til, at det heller ikke står klart, hvorfor påstande om subjektive præferencer ikke blev afvist, selv om der ikke forelå detaljerede, objektive og verificerbare beviser, eller hvorfor disse påstande ikke blev vurderet i forhold til bedste markedspraksis;

| X. | der henviser til, at det er uacceptabelt at skulle tolerere potentielt talrige tilfælde af sterilitet, kræft og mutagene virkninger, selv om der findes alternativer til natriumchromat, ud fra en antagelse om at tøjfabrikanter ikke vil acceptere alternativer på grund af deres subjektive »smag«; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det er uacceptabelt at skulle tolerere potentielt talrige tilfælde af sterilitet, kræft og mutagene virkninger, selv om der findes alternativer til natriumchromat, ud fra en antagelse om at tøjfabrikanter ikke vil acceptere alternativer på grund af deres subjektive »smag«;

| Y. | der henviser til, at en sådan fortolkning af begrebet alternativer og det niveau af bevisførelse, der kræves af ansøgeren, hverken stemmer overens med målsætningen om at erstatte særligt problematiske stoffer med alternativer eller med REACH-forordningens primære formål om at tilsikre et højt niveau af beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at en sådan fortolkning af begrebet alternativer og det niveau af bevisførelse, der kræves af ansøgeren, hverken stemmer overens med målsætningen om at erstatte særligt problematiske stoffer med alternativer eller med REACH-forordningens primære formål om at tilsikre et højt niveau af beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet;

| Z. | der henviser til, at Kommissionen er velunderrettet om tilgængeligheden af egnede alternativer, navnlig takket være oplysninger fremlagt under den offentlige høring og trilog (21), der blev organiseret af Det Europæiske Kemikalieagentur i forbindelse med Gruppo Colle-sagen (22); |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Kommissionen er velunderrettet om tilgængeligheden af egnede alternativer, navnlig takket være oplysninger fremlagt under den offentlige høring og trilog (21), der blev organiseret af Det Europæiske Kemikalieagentur i forbindelse med Gruppo Colle-sagen (22);

| AA. | der henviser til, at det ikke er hensigtsmæssigt, at Kommissionen ignorerer væsentlige oplysninger fra denne parallelle sag, som viser, at der skam findes egnede alternativer; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at det ikke er hensigtsmæssigt, at Kommissionen ignorerer væsentlige oplysninger fra denne parallelle sag, som viser, at der skam findes egnede alternativer;

| AB. | der henviser til, at REACH-forordningens artikel 61, stk. 2, litra b), tillægger Kommissionen beføjelse til på ethvert tidspunkt at tage en godkendelse op til revision, hvis »der fremkommer nye oplysninger om mulige substitutter«; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at REACH-forordningens artikel 61, stk. 2, litra b), tillægger Kommissionen beføjelse til på ethvert tidspunkt at tage en godkendelse op til revision, hvis »der fremkommer nye oplysninger om mulige substitutter«;

| AC. | der henviser til, at det ikke er i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i REACH-forordningen, at der gives godkendelse til anvendelse af et ikke-tærskelstof til formål, hvor almindeligt kendte alternativer er til rådighed, og at en sådan fremgangsmåde ville betyde en urimelig honorering af »smølehoveder« blandt producenter og skabe en farlig præcedens for fremtidige godkendelsesbeslutninger under REACH-forordningen; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at det ikke er i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i REACH-forordningen, at der gives godkendelse til anvendelse af et ikke-tærskelstof til formål, hvor almindeligt kendte alternativer er til rådighed, og at en sådan fremgangsmåde ville betyde en urimelig honorering af »smølehoveder« blandt producenter og skabe en farlig præcedens for fremtidige godkendelsesbeslutninger under REACH-forordningen;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1907/2006, idet de ikke overholder de betingelser for udstedelse af godkendelse, der er opstillet i denne forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage og til at forelægge et nyt udkast, der giver afslag på ansøgningen om godkendelse af visse anvendelser af natriumdichromat (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.); |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

(2)  Udtalelse om anvendelse af natriumdichromat som bejdsemiddel til farvning af uld som sliver og/eller garn med mørke farver i industrimiljøer (EF-nr. 234-190-3); Udtalelse om Ompakning af natriumdichromat som bejdsemiddel til farvning af uld som sliver og/eller garn med mørke farver i industrimiljøer (EF-nr. 234-190-3).

(3)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(4)  Det Europæiske Kemikalieagentur Afgørelse af den administrerende direktør af 28. oktober 2008 om medtagelse af særligt problematiske stoffer på kandidatlisten.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

(6)  Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer (EFT L 84 af 5.4.1993, s. 1).

(7)  Kommissionens forordning (EF) nr. 143/97 af 27. januar 1997 om tredje liste over prioriterede stoffer i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 (EFT L 25 af 28.1.1997, s. 13).

(8)  Kommissionens henstilling af 30. maj 2008 om risikobegrænsende foranstaltninger for stofferne natriumchromat, natriumdichromat og 2,2′,6,6′-tetrabrom-4,4′-isopropylidendiphenol (tetrabrombisphenol A) (EUT L 158 af 18.6.2008, s. 62).

(9)  Sag C-558/07, S.P.C.M. SA m.fl. mod Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs, ECLI:EU:C:2009:430, præmis 45.

(10)  Udtalelse om Anvendelse af natriumdichromat som bejdsemiddel til farvning af uld som sliver og/eller garn med mørke farver i industrimiljøer (EF-nr. 234-190-3), s. 19, spørgsmål 6.

(11)  Udtalelse om Anvendelse af natriumdichromat som bejdsemiddel til farvning af uld som sliver og/eller garn med mørke farver i industrimiljøer (EF-nr. 234-190-3), s. 24-25.

(12)  Ansøgerens analyse af alternativer kan findes på: https://echa.europa.eu/documents/10162/88b2f393-17cf-465e-95eb-ba07282ba400

(13)  Udtalelse om Anvendelse af natriumdichromat som bejdsemiddel til farvning af uld som sliver og/eller garn med mørke farver i industrimiljøer (EF-nr. 234-190-3), s. 24.

(14)  Udtalelse om Anvendelse af natriumdichromat som bejdsemiddel til farvning af uld som sliver og/eller garn med mørke farver i industrimiljøer (EF-nr. 234-190-3), s. 26.

(15)  Se https://marketplace.chemsec.org/Alternative/LANASOL-CE-pioneering-replacement-of-chrome-dyes-since-20-years-44

(16)  Se https://www.roadmaptozero.com/mrsl_online/

(17)  Se H&M Group Chemical Restrictions 2018 Manufacturing Restricted Substances List (MRSL).

(18)  Se Armani’s Restricted Substances List Version 9 — Effective as of the Season SS 18.

(19)  Se Huntsman's præsentation »Turning risks into opportunities — How to dye wool sustainably«, (s. 18).

(20)  Dom afsagt af Retten i Første Instans (Tredje Afdeling) den 11. september 2002. Pfizer Animal Health SA mod Rådet for Den Europæiske Union, sag T-13/99, ECLI:EU:T:2002:209.

(21)  Som det fremgår af udtalelsen fra RAC og SEAC i Gruppo Colle-sagen: Anvendelse af natriumdichromat som bejdsemiddel til farvning af uld (EF-nr. 234-190-3) (s. 21, der henviser til to alternative stoffer: Lanasol og Realan).

(22)  ECHA's vedtagne udtalelser og tidligere høringer om ansøgninger om godkendelse — Gruppo Colle S.r.l. — Anvendelse af natriumdichromat som bejdsemiddel til farvning af uld (EF-nr. 234-190-3).

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/102

---

P8_TA(2018)0475

Cum-Ex-skandalen: økonomisk kriminalitet og huller i den nuværende lovgivning

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Cum-Ex-skandalen: økonomisk kriminalitet og huller i den nuværende lovgivning (2018/2900(RSP))

(2020/C 363/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Cum-Ex-afsløringerne den 18. oktober 2018, der er foretaget af en sammenslutning af undersøgende journalister ledet af den tyske nonprofit-medieorganisation CORRECTIV, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cum-Ex-afsløringerne den 18. oktober 2018, der er foretaget af en sammenslutning af undersøgende journalister ledet af den tyske nonprofit-medieorganisation CORRECTIV,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (1) (»ESMA-forordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (1) (»ESMA-forordningen«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (2) (»EBA-forordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (2) (»EBA-forordningen«),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2014/107/EU af 9. december 2014 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet (DAC2) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2014/107/EU af 9. december 2014 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet (DAC2) (3),

| — | der henviser til Rådets direktiv (EU) 2018/822 af 25. maj 2018 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet i forbindelse med indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger (DAC6) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv (EU) 2018/822 af 25. maj 2018 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet i forbindelse med indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger (DAC6) (4),

| — | der henviser til det fjerde undersøgelsesudvalg i den tyske Forbundsdag om skandalen, som kulminerede i en rapport (5) i juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fjerde undersøgelsesudvalg i den tyske Forbundsdag om skandalen, som kulminerede i en rapport (5) i juni 2017,

| — | der henviser til sine beslutninger af 25. november 2015 (6) og af 6. juli 2016 (7) om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 25. november 2015 (6) og af 6. juli 2016 (7) om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik (8),

| — | der henviser til sin henstilling af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen på baggrund af undersøgelsen vedrørende hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen på baggrund af undersøgelsen vedrørende hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (9),

| — | der henviser til sin afgørelse af 1. marts 2018 om nedsættelse af et særligt udvalg om økonomisk kriminalitet, skatteunddragelse og skatteundgåelse og fastsættelse af dets ansvarsområder, medlemstal og funktionsperiode (TAX3) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 1. marts 2018 om nedsættelse af et særligt udvalg om økonomisk kriminalitet, skatteunddragelse og skatteundgåelse og fastsættelse af dets ansvarsområder, medlemstal og funktionsperiode (TAX3) (10),

| — | der henviser til sin forhandling på plenarmødet den 23. oktober 2018 om Cum-Ex-skandalen; |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forhandling på plenarmødet den 23. oktober 2018 om Cum-Ex-skandalen;

| — | der henviser til konklusionerne fra det fælles udvalgsmøde ECON/TAX3 den 26. november 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det fælles udvalgsmøde ECON/TAX3 den 26. november 2018,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at »Cum-Ex« og »Cum-Cum« eller udbyttearbitragehandelsordninger henviser til handel med aktier på en måde, som skjuler den faktiske ejers identitet og giver begge involverede parter mulighed for at gøre krav på skatterefusioner i forbindelse med kapitalvindingsskat, som kun er blevet betalt én gang; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at »Cum-Ex« og »Cum-Cum« eller udbyttearbitragehandelsordninger henviser til handel med aktier på en måde, som skjuler den faktiske ejers identitet og giver begge involverede parter mulighed for at gøre krav på skatterefusioner i forbindelse med kapitalvindingsskat, som kun er blevet betalt én gang;

| B. | der henviser til, at Cum-Ex-skandalen blev afsløret for offentligheden af 19 europæiske nyhedsmedier ved et samarbejde, som involverede 12 lande og 38 journalister; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Cum-Ex-skandalen blev afsløret for offentligheden af 19 europæiske nyhedsmedier ved et samarbejde, som involverede 12 lande og 38 journalister;

| C. | der henviser til, at 11 medlemsstater har mistet op til 55,2 mia. EUR i skatteindtægter som følge af Cum-Ex- og Cum-Cum-ordningerne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at 11 medlemsstater har mistet op til 55,2 mia. EUR i skatteindtægter som følge af Cum-Ex- og Cum-Cum-ordningerne;

| D. | der henviser til, at det er vanskeligt at beregne den maksimale størrelse af den lidte skade, da mange handler startede i 1990'erne og har været forældet længe; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er vanskeligt at beregne den maksimale størrelse af den lidte skade, da mange handler startede i 1990'erne og har været forældet længe;

| E. | der henviser til, at den undersøgelse, der er foretaget af konsortiet af europæiske journalister, identificerer Tyskland, Danmark, Spanien, Italien og Frankrig som angiveligt de vigtigste målmarkeder for Cum-Ex-handel efterfulgt af Norge, Finland, Polen, Danmark, Nederlandene, Østrig og Den Tjekkiske Republik, og at denne praksis potentielt omfatter et ukendt antal EU-medlemsstater samt lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (f.eks. Schweiz); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den undersøgelse, der er foretaget af konsortiet af europæiske journalister, identificerer Tyskland, Danmark, Spanien, Italien og Frankrig som angiveligt de vigtigste målmarkeder for Cum-Ex-handel efterfulgt af Norge, Finland, Polen, Danmark, Nederlandene, Østrig og Den Tjekkiske Republik, og at denne praksis potentielt omfatter et ukendt antal EU-medlemsstater samt lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (f.eks. Schweiz);

| F. | der henviser til, at undersøgelserne i de hårdest ramte EU-medlemsstater er i gang; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at undersøgelserne i de hårdest ramte EU-medlemsstater er i gang;

| G. | der henviser til, at Cum-Ex- og Cum-Cum-ordninger har nogle af de kendetegn, som er karakteristiske for skattesvig, men at det skal vurderes, hvorvidt der er sket en overtrædelse af national lovgivning eller EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Cum-Ex- og Cum-Cum-ordninger har nogle af de kendetegn, som er karakteristiske for skattesvig, men at det skal vurderes, hvorvidt der er sket en overtrædelse af national lovgivning eller EU-lovgivningen;

| H. | der henviser til, at det er blevet rapporteret, at denne praksis omfatter EU-medlemsstaters finansielle institutioner, herunder adskillige store velkendte forretningsbanker; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det er blevet rapporteret, at denne praksis omfatter EU-medlemsstaters finansielle institutioner, herunder adskillige store velkendte forretningsbanker;

| I. | der henviser til, at i nogle tilfælde foretog de relevante myndigheder ikke dybdegående undersøgelser om de oplysninger, der blev delt med andre medlemsstater vedrørende Cum-Ex-afsløringerne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at i nogle tilfælde foretog de relevante myndigheder ikke dybdegående undersøgelser om de oplysninger, der blev delt med andre medlemsstater vedrørende Cum-Ex-afsløringerne;

| J. | der henviser til, at det forhold, at udenlandske investorer har ret til at kræve tilbagebetaling af skat af udbytte, spiller en central rolle i afsløringerne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det forhold, at udenlandske investorer har ret til at kræve tilbagebetaling af skat af udbytte, spiller en central rolle i afsløringerne;

| K. | der henviser til, at det andet direktiv om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (DAC2) siden september 2017 har fastlagt, at EU-medlemsstaterne skal indhente oplysninger fra deres finansielle institutioner og udveksle disse oplysninger med skatteydernes bopælsmedlemsstat på årsbasis; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det andet direktiv om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (DAC2) siden september 2017 har fastlagt, at EU-medlemsstaterne skal indhente oplysninger fra deres finansielle institutioner og udveksle disse oplysninger med skatteydernes bopælsmedlemsstat på årsbasis;

| L. | der henviser til, at det sjette direktiv om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (DAC6) kræver, at enhver person, der udformer, markedsfører, tilrettelægger eller stiller en indberetningspligtig grænseoverskridende ordning, som indeholder foruddefinerede kendetegn, til rådighed med henblik på gennemførelsen eller forvalter gennemførelsen heraf, skal indberette disse ordninger til de nationale skattemyndigheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det sjette direktiv om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (DAC6) kræver, at enhver person, der udformer, markedsfører, tilrettelægger eller stiller en indberetningspligtig grænseoverskridende ordning, som indeholder foruddefinerede kendetegn, til rådighed med henblik på gennemførelsen eller forvalter gennemførelsen heraf, skal indberette disse ordninger til de nationale skattemyndigheder;

| M. | der henviser til, at mandatet for Det Særlige Udvalg om Økonomisk Kriminalitet, Skatteunddragelse og Skatteundgåelse (TAX3) udtrykkeligt dækker enhver relevant udvikling inden for rammerne af udvalgets ansvarsområde, der måtte finde sted; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at mandatet for Det Særlige Udvalg om Økonomisk Kriminalitet, Skatteunddragelse og Skatteundgåelse (TAX3) udtrykkeligt dækker enhver relevant udvikling inden for rammerne af udvalgets ansvarsområde, der måtte finde sted;

| N. | der henviser til, at whistlebloweres rolle i de seneste 25 år har vist sig at være væsentlig, når det drejer sig om at afsløre følsomme oplysninger, der har stor offentlig interesse, hvilket også er tilfældet med Cum-Ex-afsløringerne (11); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at whistlebloweres rolle i de seneste 25 år har vist sig at være væsentlig, når det drejer sig om at afsløre følsomme oplysninger, der har stor offentlig interesse, hvilket også er tilfældet med Cum-Ex-afsløringerne (11);

| 1. | fordømmer stærkt den afslørede skattesvig og skatteundgåelse, der har ført til offentligt rapporterede tab af medlemsstaternes skatteindtægter, der beløber sig til helt op til 55,2 mia. EUR ifølge visse medieskøn, hvilket er et slag for den europæiske sociale markedsøkonomi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver, at »skattemæssige overtrædelser« i forbindelse med direkte og indirekte skatter i henhold til EU's direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge (12) er omfattet af den brede definition af »kriminel handling« og betragtes som prædikatforbrydelser for hvidvaskning af penge; minder om, at både kredit- og finansieringsinstitutter samt skatterådgivere, revisorer og advokater betragtes som »forpligtede enheder« i henhold til direktivet om bekæmpelse af hvidvaskning af penge og derfor skal efterleve en række forpligtelser til at forebygge, afsløre og indberette hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker med bekymring, at Cum-Ex-skandalen har rystet borgernes tillid til skattesystemerne, og understreger, hvor afgørende det er at genskabe offentlighedens tillid og sikre, at eventuelle skader ikke gentager sig; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager, at kommissæren med ansvar for beskatning ikke anerkender behovet for at udvide den eksisterende ordning for udveksling af oplysninger mellem skattemyndigheder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | anmoder Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed om at foretage en undersøgelse af udbyttearbitrageordninger som f.eks. cum-ex eller cum-cum med henblik på at vurdere potentielle trusler mod de finansielle markeders integritet og mod de nationale budgetter, fastslå arten og omfanget af de aktører, der deltager i disse ordninger, vurdere, om der var tale om overtrædelser af enten national ret eller EU-retten, vurdere de foranstaltninger, der er truffet af de finansielle tilsynsmyndigheder i medlemsstaterne, og fremsætte passende reformhenstillinger om foranstaltninger til de berørte kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at de indberettede afsløringer ikke påvirker stabiliteten af Unionens finansielle system; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anbefaler, at undersøgelsen fastslår, hvor koordineringen og overvågningen af finansielle tilsynsmyndigheder, børser og skattemyndigheder på tværs af medlemsstaterne har svigtet og har gjort det muligt for disse skattetyveriordninger at fortsætte i årevis, selv om de er blevet dokumenteret; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer til, at de nationale og europæiske tilsynsmyndigheder får mandat til at undersøge metoder til skatteundgåelse, da de kan udgøre en risiko for det indre markeds integritet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at disse nye afsløringer synes at pege på mulige mangler i de nationale skattelovgivninger og i de nuværende systemer til udveksling af oplysninger og samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder; opfordrer medlemsstaterne til rent faktisk at gennemføre den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger på beskatningsområdet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til, at udvekslingen af oplysninger mellem skattemyndigheder styrkes for at undgå de problemer med fortroligheden af skatteoplysninger, som er forekommet i andre medlemsstater; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer indtrængende alle medlemsstaternes skattemyndigheder til at udpege kvikskranker på linje med OECD's fælles internationale taskforce for fælles efterretningsvirksomhed og samarbejde og opfordrer Kommissionen til at sikre og lette samarbejdet mellem dem for at sikre, at oplysninger om sager med grænseoverskridende relevans hurtigt og effektivt udveksles mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer de nationale kompetente myndigheder til, hvor det er relevant, at indlede strafferetlige efterforskninger, bruge retlige værktøjer til at fastfryse aktiver, indlede undersøgelser af bestyrelser, der potentielt er involveret i denne skandale, samt pålægge passende og afskrækkende sanktioner mod de involverede parter; er af den opfattelse, at både gerningsmænd og dem, der letter udførelsen af disse forbrydelser, herunder ikke alene skatterådgivere, men også advokater, revisorer og banker, bør stilles for retten; understreger, at det haster med at sætte en stopper for straffrihed for banditter i habitter og sikre bedre håndhævelse af den finansielle regulering; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer EU og medlemsstaternes myndigheder til at undersøge den rolle, forsikringsmidler og forsikringstilsynsførende har spillet i skandalen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer de nationale skattemyndigheder til at udnytte det fulde potentiale af DAC6 for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet i forbindelse med indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger, herunder brugen af gruppeanmodninger; opfordrer endvidere til, at DAC6 styrkes, så der kræves obligatorisk offentliggørelse af ordninger for udbyttearbitrage og alle oplysninger om kapitalgevinster, herunder udbetaling af skatterefusioner for udbytte og kapitalgevinster; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer indtrængende alle medlemsstater, der er blevet identificeret som de vigtigste mål for udbyttearbitragehandelsordninger til grundigt at undersøge og analysere betalingspraksis i deres jurisdiktioner, identificere smuthuller i deres skattelovgivning, der skaber muligheder for udnyttelse af skattesvig og skatteunddragelse, analysere den potentielle grænseoverskridende dimension af denne praksis og sætte en stopper for alle disse skadelige skattepraksisser; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger behovet for at sikre en koordineret indsats mellem de nationale myndigheder for at sikre inddrivelse af alle aktiver, der er blevet erhvervet ulovligt fra offentlige regnskaber; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at vurdere og medlemsstaterne til at revidere og ajourføre bilaterale beskatningsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande for at lukke smuthuller, der tilskynder til skattereguleret handelspraksis med henblik på skatteundgåelse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til omgående at påbegynde udarbejdelsen af et forslag til et europæisk finanspoliti inden for rammerne af Europol med egne efterforskningskapaciteter samt en europæisk ramme for grænseoverskridende efterforskning af skattesager; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at revidere direktivet om beskatning, der finder anvendelse på moderselskaber og datterselskaber i forskellige medlemsstater for at imødegå udbyttearbitragepraksis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at undersøge den rolle, som special purpose vehicles (SPV'er) og special purpose entities (SPE'er) spiller, sådan som den er afsløret af Cum-Ex-papirerne, og, hvor det er relevant at foreslå en begrænset brug af disse instrumenter; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen til at overveje behovet for en europæisk ramme for beskatning af kapitalindkomster, der reducerer de incitamenter, der destabiliserer de grænseoverskridende finansielle strømme, skaber skattemæssig konkurrence mellem medlemsstaterne og undergraver de skattegrundlag, der sikrer de europæiske velfærdsstaters bæredygtighed; |
| --- | --- |

21.

| 22. | anmoder Kommissionen om at overveje et forslag til retsakt om en finansiel efterretningsenhed under EU, som skal være et europæisk knudepunkt for fælles efterforskningsarbejde og en mekanisme for tidlig varsling; |
| --- | --- |

22.

| 23. | beklager, at den finansielle krise i 2008 har resulteret i generaliserede ressource- og personalenedskæringer i EU's skatteforvaltninger; opfordrer medlemsstaterne til at investere i og modernisere de værktøjer, der er til rådighed for skattemyndigheder, og at afsætte de nødvendige menneskelige ressourcer med henblik på at forbedre overvågningen og reducere tids- og informationshuller; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre deres finansielle myndigheders kapaciteter og evner for at sikre, at de fuldt ud kan opdage skattesvig; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger behovet for at beskytte whistleblowere, der afslører oplysninger om skattesvig og skatteunddragelse på nationalt plan og EU-plan; opfordrer alle, der har værdifulde oplysninger af offentlige interesse til i at indberette dem enten internt, eksternt til de nationale myndigheder eller, hvor det er nødvendigt, til offentligheden; opfordrer til at et direktiv fra Europa-Parlamentet og Rådet om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten, vedtages hurtigt under hensyntagen til de udtalelser, som de relevante udvalg i Europa-Parlamentet har vedtaget; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over Kommissionens forslag af 12. september 2018 om blandt andre forordninger at ændre forordningen om oprettelse af Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) med henblik på at styrke EBA's rolle i tilsynet med bekæmpelse af hvidvaskning af penge i den finansielle sektor (COM(2018)0646); understreger, at Den Europæiske Centralbank i overensstemmelse med den fælles tilsynsmekanisme har til opgave at gennemføre foranstaltninger til tidlig indgriben som fastsat i den relevante EU-lovgivning; mener, at ECB bør spille en rolle med hensyn til at advare de nationale kompetente myndigheder og bør koordinere indsatser vedrørende mistanker om manglende overholdelse af reglerne til bekæmpelse af hvidvaskning af penge i banker eller koncerner, der føres tilsyn med; |
| --- | --- |

25.

| 26. | er af den opfattelse, at arbejdet i TAXE-, TAXE 2-, PANA- og TAX3-udvalgene bør videreføres i den kommende valgperiode inden for en permanent struktur i Parlamentet, f.eks. et underudvalg til Økonomi- og Valutaudvalget (ECON); |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer det særlige udvalg TAX3 til at foretage sin egen vurdering af Cum-Ex-afsløringerne og til at medtage resultaterne af denne såvel som relevante anbefalinger i sin endelige rapport; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pålægger sin formand at sende sin holdning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Banktilsynsmyndighed og Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84.

(2)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12.

(3)  EUT L 359 af 16.12.2014, s. 1.

(4)  EUT L 139 af 5.6.2018, s. 1.

(5)  Deutscher Bundestag, Drucksache 18/12700, 20.6.2017.

(6)  EUT C 366 af 27.10.2017, s. 51.

(7)  EUT C 101 af 16.3.2018, s. 79.

(8)  EUT C 399 af 24.11.2017, s. 74.

(9)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 132.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0048.

(11)  Europa-Parlamentet ECON/TAX3, Høring af 26. november 2018, »Cum-Ex-skandalen: økonomisk kriminalitet og huller i den nuværende lovgivning«.

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73).

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/107

---

P8_TA(2018)0476

Rollen for den tyske Ungdomsvelfærdsforvaltning (Jugendamt) i tværnationale familietvister

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om den tyske børne- og ungdomsforsorgs (Jugendamt) rolle i grænseoverskridende familietvister (2018/2856(RSP))

(2020/C 363/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 227 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 227 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 81, stk. 3, i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 3, i TEUF,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 24 heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 24 heri,

| — | der henviser til artikel 8 og 20 i FN's konvention om barnets rettigheder, hvori det understreges, at regeringerne er forpligtet til at beskytte børns identitet, herunder deres familieforhold, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og 20 i FN's konvention om barnets rettigheder, hvori det understreges, at regeringerne er forpligtet til at beskytte børns identitet, herunder deres familieforhold,

| — | der henviser til Wienerkonventionen af 1963 om konsulære forbindelser, særlig artikel 37, litra b), heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Wienerkonventionen af 1963 om konsulære forbindelser, særlig artikel 37, litra b), heri,

| — | der henviser til Haagerkonventionen af 29. maj 1993 om beskyttelse af børn og om samarbejde med hensyn til internationale adoptioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til Haagerkonventionen af 29. maj 1993 om beskyttelse af børn og om samarbejde med hensyn til internationale adoptioner,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 af 27. november 2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000 (Bruxelles IIa-forordningen) (1), særlig artikel 8, 10, 15, 16, 21, 41, 55 og 57 heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 af 27. november 2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000 (Bruxelles IIa-forordningen) (1), særlig artikel 8, 10, 15, 16, 21, 41, 55 og 57 heri,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1393/2007 af 13. november 2007 om forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter i civile og kommercielle sager (forkyndelse af dokumenter) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1348/2000 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1393/2007 af 13. november 2007 om forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter i civile og kommercielle sager (forkyndelse af dokumenter) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1348/2000 (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. februar 2011 om en EU-dagsorden for børns rettigheder (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. februar 2011 om en EU-dagsorden for børns rettigheder (COM(2011)0060),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolen) retspraksis, navnlig dens afgørelser af 22. december 2010 i sag C-497/10 PPU, Mercredi mod Chaffe (3), og af 2. april 2009 i sag C-523/07 anlagt af A (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolen) retspraksis, navnlig dens afgørelser af 22. december 2010 i sag C-497/10 PPU, Mercredi mod Chaffe (3), og af 2. april 2009 i sag C-523/07 anlagt af A (4),

| — | der henviser til den kortlægning af børnebeskyttelsesordninger, som EU-Agenturet for Grundlæggende Rettigheder har gennemført, |
| --- | --- |

—

der henviser til den kortlægning af børnebeskyttelsesordninger, som EU-Agenturet for Grundlæggende Rettigheder har gennemført,

| — | der henviser til det meget store antal andragender, der er modtaget om den tyske børne- og ungdomsforsorgs (Jugendamt) rolle i grænseoverskridende familietvister, |
| --- | --- |

—

der henviser til det meget store antal andragender, der er modtaget om den tyske børne- og ungdomsforsorgs (Jugendamt) rolle i grænseoverskridende familietvister,

| — | der henviser til anbefalingerne i rapporten om undersøgelsesrejsen til Tyskland (23.-24. november 2011) med henblik på at undersøge andragenderne om den tyske børne- og ungdomsforsorgs (Jugendamt) rolle, |
| --- | --- |

—

der henviser til anbefalingerne i rapporten om undersøgelsesrejsen til Tyskland (23.-24. november 2011) med henblik på at undersøge andragenderne om den tyske børne- og ungdomsforsorgs (Jugendamt) rolle,

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om beskyttelse af barnets tarv i EU på grundlag af andragender indgivet til Europa-Parlamentet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om beskyttelse af barnets tarv i EU på grundlag af andragender indgivet til Europa-Parlamentet (5),

| — | der henviser til henstillingerne af 3. maj 2017 fra Udvalget for Andragenders Arbejdsgruppe om Børns Velfærd, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne af 3. maj 2017 fra Udvalget for Andragenders Arbejdsgruppe om Børns Velfærd,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Parlamentets Udvalg for Andragender i over 10 år har modtaget andragender, hvori et meget stort antal ikketyske forældre klager over systematisk forskelsbehandling og vilkårlige foranstaltninger truffet over for dem af den tyske børne- og ungdomsforsorg (Jugendamt) i familietvister med grænseoverskridende virkninger, der involverer børn, og som bl.a. vedrører forældreansvar og forældremyndighed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentets Udvalg for Andragender i over 10 år har modtaget andragender, hvori et meget stort antal ikketyske forældre klager over systematisk forskelsbehandling og vilkårlige foranstaltninger truffet over for dem af den tyske børne- og ungdomsforsorg (Jugendamt) i familietvister med grænseoverskridende virkninger, der involverer børn, og som bl.a. vedrører forældreansvar og forældremyndighed;

| B. | der henviser til, at Udvalget for Andragender hovedsageligt støtter sig til andragerens subjektive redegørelse og generelt ikke har adgang til retsafgørelser, der giver en fuldstændig og objektiv beskrivelse af situationen, herunder vidneudsagn fra både forældre, børn og vidner; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Udvalget for Andragender hovedsageligt støtter sig til andragerens subjektive redegørelse og generelt ikke har adgang til retsafgørelser, der giver en fuldstændig og objektiv beskrivelse af situationen, herunder vidneudsagn fra både forældre, børn og vidner;

| C. | der henviser til, at Jugendamt spiller en central rolle i det tyske familieretssystem, da det er en af parterne i alle familietvister, der involverer børn; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Jugendamt spiller en central rolle i det tyske familieretssystem, da det er en af parterne i alle familietvister, der involverer børn;

| D. | der henviser til, at Jugendamt i familietvister, der involverer børn, afgiver en anbefaling til dommerne, som praktisk talt er bindende, og kan vedtage midlertidige foranstaltninger såsom »Beistandschaft« (værgemål), som ikke kan anfægtes; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Jugendamt i familietvister, der involverer børn, afgiver en anbefaling til dommerne, som praktisk talt er bindende, og kan vedtage midlertidige foranstaltninger såsom »Beistandschaft« (værgemål), som ikke kan anfægtes;

| E. | der henviser til, at Jugendamt er ansvarlig for gennemførelsen af de afgørelser, der træffes af de tyske domstole; der henviser til, at Jugendamts brede fortolkning af disse afgørelser ifølge andragerne ofte har været til skade for den effektive beskyttelse af ikketyske forældres rettigheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Jugendamt er ansvarlig for gennemførelsen af de afgørelser, der træffes af de tyske domstole; der henviser til, at Jugendamts brede fortolkning af disse afgørelser ifølge andragerne ofte har været til skade for den effektive beskyttelse af ikketyske forældres rettigheder;

| F. | der henviser til, at de kompetente tyske myndigheders manglende anerkendelse og manglende fuldbyrdelse af afgørelser og domme, der er truffet af andre EU-medlemsstaters retslige myndigheder i familieretlige tvister med grænseoverskridende virkninger, kan udgøre en krænkelse af princippet om gensidig anerkendelse og gensidig tillid mellem medlemsstaterne og dermed bringe den effektive beskyttelse af barnets tarv i fare; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de kompetente tyske myndigheders manglende anerkendelse og manglende fuldbyrdelse af afgørelser og domme, der er truffet af andre EU-medlemsstaters retslige myndigheder i familieretlige tvister med grænseoverskridende virkninger, kan udgøre en krænkelse af princippet om gensidig anerkendelse og gensidig tillid mellem medlemsstaterne og dermed bringe den effektive beskyttelse af barnets tarv i fare;

| G. | der henviser til, at andragerne har klaget over, at beskyttelsen af barnets tarv i familietvister, der har grænseoverskridende virkninger, systematisk fortolkes af de kompetente tyske myndigheder på en måde, der sikrer, at børnene forbliver på tysk område, selv i tilfælde, hvor der er rapporteret om misbrug og vold i hjemmet mod den ikketyske forælder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at andragerne har klaget over, at beskyttelsen af barnets tarv i familietvister, der har grænseoverskridende virkninger, systematisk fortolkes af de kompetente tyske myndigheder på en måde, der sikrer, at børnene forbliver på tysk område, selv i tilfælde, hvor der er rapporteret om misbrug og vold i hjemmet mod den ikketyske forælder;

| H. | der henviser til, at ikketyske forældre i deres andragender har klaget over utilstrækkelig rådgivning og juridisk bistand, eller mangel herpå, fra de nationale myndigheder i deres hjemland i tilfælde, hvor de tyske myndigheder, herunder Jugendamt, har vedtaget angiveligt diskriminerende eller ufordelagtige retlige og administrative procedurer mod dem i familietvister, der involverer børn; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ikketyske forældre i deres andragender har klaget over utilstrækkelig rådgivning og juridisk bistand, eller mangel herpå, fra de nationale myndigheder i deres hjemland i tilfælde, hvor de tyske myndigheder, herunder Jugendamt, har vedtaget angiveligt diskriminerende eller ufordelagtige retlige og administrative procedurer mod dem i familietvister, der involverer børn;

| I. | der henviser til, at der ifølge oplysninger fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er blevet indbragt 17 sager for Domstolen mod Tyskland af ikketyske andragere om forældreansvar eller forældremyndighed i grænseoverskridende familietvister, der alle er blevet vurderet til ikke at opfylde betingelserne for behandling; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der ifølge oplysninger fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er blevet indbragt 17 sager for Domstolen mod Tyskland af ikketyske andragere om forældreansvar eller forældremyndighed i grænseoverskridende familietvister, der alle er blevet vurderet til ikke at opfylde betingelserne for behandling;

| J. | der henviser til, at alle EU's institutioner og medlemsstater fuldt ud skal garantere beskyttelsen af børns rettigheder som nedfældet i EU's charter om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at barnets tarv, der først og fremmest og bedst varetages i barnets egen familie, er et grundlæggende princip, som bør respekteres som overordnet regel for alle afgørelser angående børneforsorg på alle niveauer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at alle EU's institutioner og medlemsstater fuldt ud skal garantere beskyttelsen af børns rettigheder som nedfældet i EU's charter om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at barnets tarv, der først og fremmest og bedst varetages i barnets egen familie, er et grundlæggende princip, som bør respekteres som overordnet regel for alle afgørelser angående børneforsorg på alle niveauer;

| K. | der henviser til, at øget mobilitet inden for EU har ført til et stigende antal grænseoverskridende tvister om forældreansvar og forældremyndighed; der henviser til, at Kommissionen skal intensivere sine bestræbelser på i alle medlemsstater, herunder Tyskland, at fremme en konsekvent og konkret gennemførelse af principperne i FN's konvention om barnets rettigheder, der er ratificeret af alle EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at øget mobilitet inden for EU har ført til et stigende antal grænseoverskridende tvister om forældreansvar og forældremyndighed; der henviser til, at Kommissionen skal intensivere sine bestræbelser på i alle medlemsstater, herunder Tyskland, at fremme en konsekvent og konkret gennemførelse af principperne i FN's konvention om barnets rettigheder, der er ratificeret af alle EU's medlemsstater;

| L. | der henviser til, at Bruxelles IIa-forordningens anvendelsesområde og formål er baseret på princippet om ikkeforskelsbehandling af unionsborgerne på grundlag af nationalitet og på princippet om medlemsstaternes gensidige tillid til hinandens retssystemer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Bruxelles IIa-forordningens anvendelsesområde og formål er baseret på princippet om ikkeforskelsbehandling af unionsborgerne på grundlag af nationalitet og på princippet om medlemsstaternes gensidige tillid til hinandens retssystemer;

| M. | der henviser til, at bestemmelserne i Bruxelles IIa-forordningen ikke på nogen måde bør gøre det muligt at misbruge de underliggende mål, der består i at sikre gensidig respekt og anerkendelse, undgå forskelsbehandling på grundlag af nationalitet og først og fremmest sikre en reel beskyttelse af barnets tarv på en objektiv måde; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at bestemmelserne i Bruxelles IIa-forordningen ikke på nogen måde bør gøre det muligt at misbruge de underliggende mål, der består i at sikre gensidig respekt og anerkendelse, undgå forskelsbehandling på grundlag af nationalitet og først og fremmest sikre en reel beskyttelse af barnets tarv på en objektiv måde;

| N. | der henviser til, at det kan have en skadelig indvirkning på børns trivsel og føre til en øget krænkelse af ikketyske forældres rettigheder, at der mangler en nøjagtig og detaljeret kontrol af, om de procedurer og den praksis, der anvendes af de kompetente tyske myndigheder i familietvister med grænseoverskridende virkninger, der involverer børn, er af en ikkediskriminerende karakter; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det kan have en skadelig indvirkning på børns trivsel og føre til en øget krænkelse af ikketyske forældres rettigheder, at der mangler en nøjagtig og detaljeret kontrol af, om de procedurer og den praksis, der anvendes af de kompetente tyske myndigheder i familietvister med grænseoverskridende virkninger, der involverer børn, er af en ikkediskriminerende karakter;

| O. | der henviser til, at nærhedsprincippet finder anvendelse i alle anliggender vedrørende materielle familieretlige spørgsmål; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at nærhedsprincippet finder anvendelse i alle anliggender vedrørende materielle familieretlige spørgsmål;

| P. | der henviser til, at den tyske forfatningsdomstol har afgjort, at en domstol kan anmode om at høre et barn, der ikke er fyldt tre år på tidspunktet for afgørelsen; der henviser til, at børn i denne alder i andre EU-medlemsstater anses for at være for unge og ikke modne nok til at blive hørt i tvister, der involverer deres forældre; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den tyske forfatningsdomstol har afgjort, at en domstol kan anmode om at høre et barn, der ikke er fyldt tre år på tidspunktet for afgørelsen; der henviser til, at børn i denne alder i andre EU-medlemsstater anses for at være for unge og ikke modne nok til at blive hørt i tvister, der involverer deres forældre;

| Q. | der henviser til, at barnets ret til familieliv ikke bør være truet af udøvelsen af en grundlæggende rettighed som retten til fri bevægelse og frit ophold; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at barnets ret til familieliv ikke bør være truet af udøvelsen af en grundlæggende rettighed som retten til fri bevægelse og frit ophold;

| R. | der henviser til, at EU-Domstolens retspraksis fastsætter, at det »sædvanlige opholdssted« for barnet er et selvstændigt begreb i EU-retten, og at de nationale domstole skal anvende flere kriterier til at bestemme det sædvanlige opholdssted; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU-Domstolens retspraksis fastsætter, at det »sædvanlige opholdssted« for barnet er et selvstændigt begreb i EU-retten, og at de nationale domstole skal anvende flere kriterier til at bestemme det sædvanlige opholdssted;

| S. | der henviser til, at det af artikel 24 i EU's charter om grundlæggende rettigheder følger, at børn, medmindre det er i modstrid med barnets tarv, har ret til regelmæssigt at have personlig forbindelse og direkte kontakt med deres forældre, når disse udøver deres ret til fri bevægelighed; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det af artikel 24 i EU's charter om grundlæggende rettigheder følger, at børn, medmindre det er i modstrid med barnets tarv, har ret til regelmæssigt at have personlig forbindelse og direkte kontakt med deres forældre, når disse udøver deres ret til fri bevægelighed;

| 1. | bemærker med stor bekymring, at problemerne vedrørende det tyske familieretssystem, herunder Jugendamts kontroversielle rolle, som der er taget stærkt afstand fra i andragender fra ikketyske forældre, stadig ikke er løst; understreger, at Udvalget for Andragender løbende modtager andragender fra ikketyske forældre, hvor der rapporteres om alvorlig forskelsbehandling som følge af de procedurer og den praksis, som de kompetente tyske myndigheder konkret har anvendt i grænseoverskridende familietvister, der involverer børn; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker med bekymring alle tilfælde af påstået forskelsbehandling af ikketyske forældre fra Jugendamts side; |
| --- | --- |

2.

| 3. | henviser til det mangeårige arbejde i Udvalget for Andragender vedrørende behandling af andragender om den rolle, Jugendamt spiller; noterer sig svarene fra det kompetente tyske ministerium om, hvordan det tyske familieretlige system fungerer, men understreger, at Udvalget for Andragender fortsat modtager andragender om påstået forskelsbehandling af den ikketyske forælder; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at de nationale myndigheder, som fastsat i Bruxelles IIa-forordningen, er forpligtet til at anerkende og fuldbyrde domme i sager om børn, der er afsagt i en anden medlemsstat; er bekymret over, at de tyske myndigheder i forbindelse med familieretlige tvister med grænseoverskridende virkninger angiveligt systematisk kan nægte at anerkende retsafgørelser, der er truffet i andre medlemsstater, i sager, hvor børn, der endnu ikke er fyldt tre år, ikke er blevet hørt; understreger, at dette forhold underminerer princippet om gensidig tillid til andre medlemsstater, hvis retssystemer fastsætter forskellige aldersgrænser for høring af et barn; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager, at Kommissionen i en årrække ikke har gennemført en nøjagtig kontrol af de procedurer og den praksis, der anvendes i det tyske familieretssystem, herunder Jugendamt, i forbindelse med familietvister med grænseoverskridende virkninger, og at den således har svigtet med hensyn til effektivt at beskytte barnets tarv og alle andre beslægtede rettigheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om Kommissionens svar for så vidt angår andragenderne om Jugendamts rolle i grænseoverskridende familietvister; gentager, at EU ikke har nogen generel kompetence til at handle på det familieretlige område, at den materielle familieret forbliver medlemsstaternes eneansvar og ikke kan overvåges af Kommissionen, at der i tilfælde af bekymring om Jugendamts funktion skal søges oprejsning på nationalt plan, og at hvis forældrene mener, at en hvilken som helst af deres grundlæggende rettigheder er blevet krænket, kan de indgive en klage til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg, når de nationale retsmidler er udtømt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | insisterer på vigtigheden af, at medlemsstaterne indsamler statistiske data om de administrative og retlige procedurer vedrørende forældremyndighed og inddragelse af udenlandske forældre, navnlig om udfaldet af dommene, med henblik på at muliggøre en detaljeret analyse af eksisterende tendenser over tid og fastlægge benchmarks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | lægger i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis vægt på det selvstændige begreb i EU-retten »sædvanligt opholdssted« for barnet og de forskellige kriterier, der skal anvendes af de nationale domstole til at bestemme det sædvanlige opholdssted; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at barnets sædvanlige opholdssted er blevet korrekt fastlagt af de tyske domstole i de sager, der henvises til i de andragender, som Udvalget for Andragender har modtaget; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kritiserer på det kraftigste, at der ikke foreligger statistiske oplysninger om antallet af sager i Tyskland, hvor domstolsafgørelserne ikke var i overensstemmelse med Jugendamts henstillinger, og om udfaldene af de familietvister, der involverer børn af par med forskellige nationaliteter, på trods af gentagne anmodninger gennem mange år om, at sådanne oplysninger indsamles og gøres offentligt tilgængelige; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til i de pågældende andragender at vurdere, om de tyske domstole på behørig vis har overholdt bestemmelserne i Bruxelles IIa-forordningen, når de fastlægger deres beføjelser, og om de har taget hensyn til domme eller afgørelser, der er afsagt af domstole i andre medlemsstater; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fordømmer, at det har ført til en afbrydelse af samtaler og et forbud mod kontakt mellem de ikketyske forældre og deres børn, når ikketyske forældre under overvåget samvær ikke har kunnet overholde Jugendamt-embedsmændenes procedure med hensyn til at anvende tysk som sprog under samtaler med deres børn; mener, at denne procedure, der er indført af Jugendamts embedsmænd, udgør en klar forskelsbehandling på grund af oprindelse og sprog af ikketyske forældre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at Jugendamt generelt tillader brug af et fælles modersmål, og at Jugendamt, hvis det er nødvendigt for barnets trivsel og sikkerhed som f.eks. i eventuelle bortførelsessager, bestræber sig på at stille en tolk til rådighed for at sikre, at Jugendamts embedsmænd forstår indholdet af samtalen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er af den faste overbevisning, at de tyske myndigheder i tilfælde af overvåget samvær skal tillade alle forældresprog under samtaler mellem forældre og deres børn; anmoder om, at der indføres mekanismer for at sikre, at ikketyske forældre og deres børn kan kommunikere på deres fælles sprog, da brugen af dette sprog spiller en afgørende rolle med hensyn til at bevare stærke følelsesmæssige bånd mellem forældre og deres børn og sikrer en effektiv beskyttelse af børns kulturelle arv og trivsel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er af den faste overbevisning, at der skal følges konsekvent og effektivt op på henstillingerne i den endelige rapport af 3. maj 2017 fra Udvalget for Andragenders Arbejdsgruppe om Børns Velfærd, navnlig dem, der direkte eller indirekte vedrører Jugendamts rolle og det tyske familieretssystem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder Tyskland om sine internationale forpligtelser i henhold til FN's konvention om barnets rettigheder, herunder artikel 8 heri; mener, at alle tyske kompetente myndigheder skal foretage væsentlige forbedringer for på passende vis at sikre, at børn af par af forskellig nationalitet har ret til at bevare deres identitet, herunder familierelationer, som anerkendt ved lov og uden ulovlig indblanding; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at Kommissionen i lyset af artikel 81 i TEUF kan og skal spille en aktiv rolle med hensyn til at sikre retfærdig og konsekvent ikkediskriminerende praksis over for forældre i behandlingen af grænseoverskridende sager om forældremyndighed i hele Unionen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der udføres nøjagtig kontrol af den ikkediskriminerende karakter af de procedurer og den praksis, der anvendes i det tyske familieretlige system, herunder Jugendamt, for så vidt angår grænseoverskridende familietvister; |
| --- | --- |

18.

| 19. | gentager, at nærhedsprincippet finder anvendelse inden for materielle familieretlige anliggender; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at øge antallet af kurser og internationale udvekslinger af embedsmænd fra de sociale myndigheder for at øge bevidstheden om, hvordan deres modparter i andre medlemsstater fungerer, og for at udveksle god praksis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger betydningen af et tæt samarbejde og en effektiv kommunikation mellem de forskellige nationale og lokale myndigheder, der er involveret i retssager om forældremyndighed, fra de sociale tjenester til de retslige og centrale myndigheder; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger behovet for at forbedre det gensidige retlige og administrative samarbejde mellem de tyske myndigheder og myndighederne i de andre EU-medlemsstater for at sikre gensidig tillid for så vidt angår anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og domme, som andre EU-medlemsstaters myndigheder har vedtaget i forbindelse med familietvister med grænseoverskridende elementer, der involverer børn; |
| --- | --- |

22.

| 23. | minder om, at det er vigtigt, at ikketyske forældre straks fra begyndelsen og på alle stadier af de børnerelaterede sager modtager fuldstændige og klare oplysninger om procedurerne og de mulige konsekvenser heraf på et sprog, som de pågældende forældre fuldt ud forstår, for at undgå tilfælde, hvor forældrene giver deres samtykke uden fuldt ud at forstå konsekvenserne af deres forpligtelser; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre målrettede foranstaltninger med henblik på at forbedre juridisk bistand, støtte, rådgivning og information til deres statsborgere i tilfælde, hvor de klager over diskriminerende eller ufordelagtige retlige og administrative procedurer, som de tyske myndigheder har indledt mod dem i forbindelse med grænseoverskridende familietvister, der involverer børn; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at de anførte tilfælde, hvor ikketyske forældre under samvær forhindres i at kommunikere med deres børn på deres fælles modersmål, udgør forskelsbehandling på grund af sprog og endvidere er i strid med målet om at fremme flersprogethed og kulturelle baggrunde inden for Unionen og krænker de grundlæggende rettigheder vedrørende tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Tyskland til at intensivere sine bestræbelser på at sikre, at forældre har lov til at anvende et fælles modersmål med deres børn under overvåget samvær; |
| --- | --- |

25.

| 26. | giver udtryk for sin bekymring over de sager, som andragerne har rejst vedrørende de korte frister, som de kompetente tyske myndigheder har fastsat, og de dokumenter, som de kompetente myndigheder har sendt, og som ikke er blevet stillet til rådighed på den ikketyske andragers sprog; understreger borgernes ret til at afvise at modtage dokumenter, der ikke er skrevet på eller oversat til et sprog, som de forstår, jf. artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1393/2007 om forkyndelse af dokumenter; opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig vurdering af gennemførelsen i Tyskland af bestemmelserne i denne forordning for behørigt at imødegå alle mulige overtrædelser; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Kommissionen til at kontrollere overholdelsen af sprogkravene under retssager ved de tyske domstole i de sager, der er nævnt i de til Parlamentet indgivne andragender; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre målrettede foranstaltninger med henblik på at forbedre juridisk bistand, støtte, rådgivning og information til deres statsborgere i forbindelse med grænseoverskridende familietvister, der involverer børn; bemærker i denne sammenhæng, at de kompetente tyske ministerier på forbundsplan har oprettet et tysk centralt kontaktpunkt for grænseoverskridende familietvister med henblik på at yde rådgivning og information i grænseoverskridende familietvister, der indebærer forældreansvar; |
| --- | --- |

28.

| 29. | gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om at medfinansiere og fremme etableringen af en platform, der yder bistand til udenlandske unionsborgere i familiesager; |
| --- | --- |

29.

| 30. | minder medlemsstaterne om vigtigheden af systematisk at gennemføre bestemmelserne i Wienerkonventionen af 1963 og sikre, at medlemslandenes ambassader eller konsulære repræsentationer informeres fra begyndelsen af alle retssager om forældremyndighed, der involverer deres statsborgere, og at de får fuld adgang til de relevante dokumenter; understreger betydningen af pålideligt konsulært samarbejde på dette område og foreslår, at konsulære myndigheder får mulighed for at deltage i alle faser af retssagerne; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder medlemsstaterne om behovet for at give børn enhver nødvendig og berettiget omsorg i overensstemmelse med ordlyden i artikel 8 og 20 i FN's konvention om barnets rettigheder og navnlig for at muliggøre vedvarende børneforsorg, der tager hensyn til barnets etniske, religiøse, sproglige og kulturelle identitet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EUT L 338 af 23.12.2003, s. 1.

(2)  EUT L 324 af 10.12.2007, s. 79.

(3)  Domstolens dom (Første Afdeling) af 22. december 2010, Barbara Mercredi mod Richard Chaffe, C-497/10 PPU, ECLI:EU:C:2010:829.

(4)  Domstolens dom (Tredje Afdeling) af 2. april 2009, A, C-523/07, ECLI:EU:C:2009:225.

(5)  EUT C 66 af 21.2.2018, s. 2.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/113 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/113

---

P8_TA(2018)0477

WTO: vejen frem

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om WTO: vejen frem (2018/2084(INI))

(2020/C 363/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Marrakeshoverenskomsten af 15. april 1994 om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO), |
| --- | --- |

—

der henviser til Marrakeshoverenskomsten af 15. april 1994 om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO),

| — | der henviser til erklæringen fra WTO's ministerkonference i Doha af 14. november 2001 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra WTO's ministerkonference i Doha af 14. november 2001 (1),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om WTO, navnlig beslutningen af 24. april 2008 med titlen »Mod en reformeret Verdenshandelsorganisation« (2) og beslutningen af 15. november 2017 om multilaterale forhandlinger med henblik på WTO's 11. ministerkonference (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om WTO, navnlig beslutningen af 24. april 2008 med titlen »Mod en reformeret Verdenshandelsorganisation« (2) og beslutningen af 15. november 2017 om multilaterale forhandlinger med henblik på WTO's 11. ministerkonference (3),

| — | der henviser til det slutdokument, der blev vedtaget ved konsensus den 10. december 2017 under den årlige samling i Den Parlamentariske Konference om WTO i Buenos Aires (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til det slutdokument, der blev vedtaget ved konsensus den 10. december 2017 under den årlige samling i Den Parlamentariske Konference om WTO i Buenos Aires (4),

| — | der henviser til resultaterne, som omfatter en række ministerielle afgørelser, af den 11. ministerkonference i Buenos Aires i december 2017, hvor det ikke var muligt at vedtage en ministererklæring (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne, som omfatter en række ministerielle afgørelser, af den 11. ministerkonference i Buenos Aires i december 2017, hvor det ikke var muligt at vedtage en ministererklæring (5),

| — | der henviser til den sjette globale evaluering af bistand til handel (Aid for Trade), som fandt sted i Genève den 11.-13. juli 2017 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til den sjette globale evaluering af bistand til handel (Aid for Trade), som fandt sted i Genève den 11.-13. juli 2017 (6),

| — | der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling (7),

| — | der henviser til Parisaftalen inden for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som trådte i kraft i november 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen inden for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som trådte i kraft i november 2016,

| — | der henviser til, at det af den seneste rapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer af 8. oktober 2018 fremgår, at det stadig er muligt at begrænse den globale opvarmning til 1,5 oC, hvis landene hæver deres nationalt bestemte bidrag inden 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det af den seneste rapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer af 8. oktober 2018 fremgår, at det stadig er muligt at begrænse den globale opvarmning til 1,5 oC, hvis landene hæver deres nationalt bestemte bidrag inden 2020,

| — | der henviser til stk. 16 i Det Europæiske Råds konklusioner af 28. juni 2018 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til stk. 16 i Det Europæiske Råds konklusioner af 28. juni 2018 (8),

| — | der henviser til den fælles erklæring om trepartsmødet mellem handelsministrene fra USA, Japan og Den Europæiske Union, som blev vedtaget den 31. maj 2018 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring om trepartsmødet mellem handelsministrene fra USA, Japan og Den Europæiske Union, som blev vedtaget den 31. maj 2018 (9),

| — | der henviser til den fælles erklæring fra det 20. topmøde mellem EU og Kina, hvorved der nedsættes en fælles arbejdsgruppe om reform af WTO, som ledes på viceministerniveau (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra det 20. topmøde mellem EU og Kina, hvorved der nedsættes en fælles arbejdsgruppe om reform af WTO, som ledes på viceministerniveau (10),

| — | der henviser til Kommissionens idéoplæg af 18. september 2018 om modernisering af WTO (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens idéoplæg af 18. september 2018 om modernisering af WTO (11),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0379/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0379/2018),

| A. | der henviser til, at WTO siden sin oprettelse har spillet en afgørende rolle i styrkelsen af multilateralisme, fremme af en inkluderende økonomisk verdensorden og fremme af et åbent, regelbaseret og ikkediskriminerende multilateralt handelssystem; der henviser til, at udviklingslandene nu tegner sig for omkring halvdelen af verdenshandelen, hvilket er en stigning fra 33 % i 2000, og at antallet af personer, der lever i ekstrem fattigdom, er blevet halveret siden 1990 til lige under en milliard mennesker; der henviser til, at WTO bygger på et system med rettigheder og pligter, som forpligter medlemmerne til at åbne deres egne markeder og til ikke at forskelsbehandle; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at WTO siden sin oprettelse har spillet en afgørende rolle i styrkelsen af multilateralisme, fremme af en inkluderende økonomisk verdensorden og fremme af et åbent, regelbaseret og ikkediskriminerende multilateralt handelssystem; der henviser til, at udviklingslandene nu tegner sig for omkring halvdelen af verdenshandelen, hvilket er en stigning fra 33 % i 2000, og at antallet af personer, der lever i ekstrem fattigdom, er blevet halveret siden 1990 til lige under en milliard mennesker; der henviser til, at WTO bygger på et system med rettigheder og pligter, som forpligter medlemmerne til at åbne deres egne markeder og til ikke at forskelsbehandle;

| B. | der henviser til, at WTO fortsat bør være det vigtigste referencepunkt for myndigheder og virksomheder i forbindelse med regelfastsættelse og handelstvister; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at WTO fortsat bør være det vigtigste referencepunkt for myndigheder og virksomheder i forbindelse med regelfastsættelse og handelstvister;

| C. | der henviser til, at EU konsekvent har slået til lyd for en stærk multilateral, regelbaseret tilgang til handel, idet EU's økonomi samt arbejdstagerne og forbrugerne i EU og dets partnere bliver stadig mere integrerede i globale værdikæder og afhængige af en forudsigelig udvikling med hensyn til international handel på både import- og eksportsiden samt sociale og miljømæssige forhold; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU konsekvent har slået til lyd for en stærk multilateral, regelbaseret tilgang til handel, idet EU's økonomi samt arbejdstagerne og forbrugerne i EU og dets partnere bliver stadig mere integrerede i globale værdikæder og afhængige af en forudsigelig udvikling med hensyn til international handel på både import- og eksportsiden samt sociale og miljømæssige forhold;

| D. | der henviser til, at resultaterne af den 11. WTO-ministerkonference i Buenos Aires i december 2017 var skuffende og tydeligt viste, at organisationens forhandlingsfunktion er lammet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at resultaterne af den 11. WTO-ministerkonference i Buenos Aires i december 2017 var skuffende og tydeligt viste, at organisationens forhandlingsfunktion er lammet;

| E. | der henviser til, at det regelbaserede multilaterale handelssystem står over for sin dybeste krise siden oprettelsen af WTO, hvilket truer organisationens grundlæggende funktioner, nemlig at fastlægge væsentlige regler og strukturer for den internationale handel og levere den mest effektive og udviklede tvistbilæggelsesmekanisme i nogen multilateral organisation; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det regelbaserede multilaterale handelssystem står over for sin dybeste krise siden oprettelsen af WTO, hvilket truer organisationens grundlæggende funktioner, nemlig at fastlægge væsentlige regler og strukturer for den internationale handel og levere den mest effektive og udviklede tvistbilæggelsesmekanisme i nogen multilateral organisation;

| F. | der henviser til, at der med få væsentlige undtagelser, såsom aftalen om handelslettelser, har været behov for at reformere WTO's handelssystem siden 00'erne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der med få væsentlige undtagelser, såsom aftalen om handelslettelser, har været behov for at reformere WTO's handelssystem siden 00'erne;

| G. | der henviser til, at appelorganet er »kronjuvelen« i WTO, dels fordi dets afgørelser er bindende, og dels fordi det er uafhængigt og upartisk; der henviser til, at WTO's appelorgan nærmede sig det mindste antal dommere, det skal have for at kunne fungere, efter afslutningen af dommer Shree Baboo Chekitan Servansings mandatperiode, hvorefter der kun var tre udpegede dommere tilbage; der henviser til, at denne fastlåste situation. som er skabt af USA's regering, kan føre til, at et system, der er af afgørende betydning for håndteringen af tvister mellem alle WTO's medlemmer, bryder sammen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at appelorganet er »kronjuvelen« i WTO, dels fordi dets afgørelser er bindende, og dels fordi det er uafhængigt og upartisk; der henviser til, at WTO's appelorgan nærmede sig det mindste antal dommere, det skal have for at kunne fungere, efter afslutningen af dommer Shree Baboo Chekitan Servansings mandatperiode, hvorefter der kun var tre udpegede dommere tilbage; der henviser til, at denne fastlåste situation. som er skabt af USA's regering, kan føre til, at et system, der er af afgørende betydning for håndteringen af tvister mellem alle WTO's medlemmer, bryder sammen;

| 1. | gentager sin fulde støtte til multilateralismens vedvarende værdi og opfordrer til en handelsdagsorden, som er baseret på retfærdig og regelbaseret handel til gavn for alle, hvilket bidrager til fred, sikkerhed og dagsordenen for bæredygtig udvikling ved at inkludere sociale og miljømæssige rettighedsaspekter og menneskerettighedsaspekter, og som sikrer, at harmoniserede fælles regler anvendes ens over for alle og effektivt opretholdes; understreger, at WTO også skal bidrage til at fremme retfærdig handel og bekæmpe illoyal praksis; understreger, at handel ikke er et mål i sig selv, men et redskab til at nå globalt definerede udviklingsmål; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at det nu haster med at komme i gang med moderniseringen af WTO i lyset af såvel den seneste udvikling men også på grund af de stadig manglende fremskridt i forbindelse med Doha-udviklingsdagsordenen og med grundlæggende at revidere flere aspekter af WTO's funktionsmåde med henblik på at øge både dens effektivitet og dens legitimitet; mener ud fra det perspektiv, at det er helt afgørende, at WTO-sekretariatet giver alle WTO-medlemmer mulighed for at deltage i debatten fra begyndelsen; opfordrer Kommissionen og EU-medlemmerne af WTO til at rette henvendelse til andre WTO-medlemmer, navnlig vores vigtigste handelspartnere som UAS, Japan, Kina, Canada, Brasilien og Indien med henblik på at nå til enighed om fælles holdninger; ser med tilfredshed på de indledende erklæringer fra topmødet mellem EU og Kina om reformen af WTO; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig i denne forbindelse over det mandat, som Det Europæiske Råd gav Kommissionen den 28.-29. juni 2018, og noterer sig den fremgangsmåde, der er beskrevet i konklusionerne, samt Kommissionens idéoplæg om modernisering af WTO af 18. september 2018 og Canadas forslag til reform af WTO den 25. september 2018; ser frem til offentliggørelsen af flere forslag, navnlig fra udviklingslande, samt fra arbejdsgrupper, der allerede er etableret mellem WTO's medlemsstater; |
| --- | --- |

3.

| 4. | giver udtryk for den største bekymring over, at der kun er tre besatte stillinger i appelorganet, hvilket i alvorlig grad underminerer tvistbilæggelsesprocessens nuværende og korrekte funktion, og opfordrer kraftigt USA til at løse denne situation på en måde, som giver mulighed for en hurtig genbesættelse af de ledige pladser i appelorganet; glæder sig over de indledende forslag, som Kommissionen har fremsat i sit idéoplæg om modernisering af WTO, til, hvordan den fastlåste situation kan løses ved at tage fat på nogle af de bekymringer, der er blevet rejst, herunder ved hjælp af overgangsbestemmelser for afgående medlemmer, ændring af varigheden af mandatperioderne i appelorganet eller af det maksimalt tilladte tidsrum inden offentliggørelsen af en rapport samt over appelorganets fastsættelse af ny retspraksis; bemærker, at USA's bekymringer vedrørende appelorganet rækker videre end proceduremæssige ændringer og indebærer væsentlige reformer af afgørelserne fra organets dommere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at USA's beslutning af 31. maj 2018 om i henhold til Sektion 232 i Trade Expansion Act fra 1962 at indføre told på stål- og aluminiumprodukter af hensyn til »den nationale sikkerhed« er uberettiget, og mener, at den ikke imødegår udfordringen med overskydende stål på de globale markeder og er i strid med WTO-reglerne; opfordrer kraftigt Kommissionen til at samarbejde med USA om at løse handelsstridigheder og fjerne handelshindringer inden for WTO's regelbaserede tvistbilæggelsessystem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er af den opfattelse, at det som et middel til at tackle de grundlæggende årsager til den nuværende krise er nødvendigt, at WTO tilpasser sig en verden i forandring og samtidig giver svar på nogle af de udestående spørgsmål vedrørende DDA, navnlig hvad angår fødevaresikkerhed; mener, at det derfor er nødvendigt:






  a) | at afhjælpe de nuværende huller i regelsættet med henblik på at skabe lige vilkår, hvad angår markedsforvridende subsidier og statsejede virksomheder, samt at bevare beskyttelsen af den intellektuelle ejendomsret og adgangen til investeringer på markedet; også at behandle spørgsmål om beskyttelse og tvungen offentliggørelse af kildekode og andre statslige aktiviteter, der giver anledning til overkapacitet, samt lovgivningsmæssige hindringer for tjenesteydelser og investeringer, herunder teknologioverførsel, krav om joint ventures og krav om lokalt indhold; at overvåge gennemførelsen, forvaltningen og driften af eksisterende aftaler |
| --- | --- | --- |

6.

a)

at afhjælpe de nuværende huller i regelsættet med henblik på at skabe lige vilkår, hvad angår markedsforvridende subsidier og statsejede virksomheder, samt at bevare beskyttelsen af den intellektuelle ejendomsret og adgangen til investeringer på markedet; også at behandle spørgsmål om beskyttelse og tvungen offentliggørelse af kildekode og andre statslige aktiviteter, der giver anledning til overkapacitet, samt lovgivningsmæssige hindringer for tjenesteydelser og investeringer, herunder teknologioverførsel, krav om joint ventures og krav om lokalt indhold; at overvåge gennemførelsen, forvaltningen og driften af eksisterende aftaler

| b) | at skabe de nødvendige lovgivningsmæssige rammer til at håndtere den teknologiske udvikling ved at dække e-handel, globale værdikæder, offentlige indkøb, ajourført indenlandsk regulering af tjenesteydelser og mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder (MSMV'er) |
| --- | --- |

b)

at skabe de nødvendige lovgivningsmæssige rammer til at håndtere den teknologiske udvikling ved at dække e-handel, globale værdikæder, offentlige indkøb, ajourført indenlandsk regulering af tjenesteydelser og mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder (MSMV'er)

| c) | at håndtere de mest presserende globale miljømæssige og sociale udfordringer ved at sikre systemisk politisk sammenhæng mellem dagsordener for handel, arbejde og miljø |
| --- | --- |

c)

at håndtere de mest presserende globale miljømæssige og sociale udfordringer ved at sikre systemisk politisk sammenhæng mellem dagsordener for handel, arbejde og miljø

| d) | at glæde sig over de fælles erklæringer, der blev vedtaget i Buenos Aires vedrørende e-handel, indenlandsk regulering, investeringsfremme og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse, samt det arbejde, der er blevet gjort på disse områder siden da; |
| --- | --- |

d)

at glæde sig over de fælles erklæringer, der blev vedtaget i Buenos Aires vedrørende e-handel, indenlandsk regulering, investeringsfremme og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse, samt det arbejde, der er blevet gjort på disse områder siden da;

| 7. | understreger, at EU har mulighed for at fremhæve sine regler om beskyttelse af privatliv og personoplysninger med henblik på at fremme disse regler på internationalt niveau og gøre dem til en reference i udformningen af internationale og multilaterale standarder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | påpeger, at adgangen til offentlige udbud er en af prioriteterne i EU's handelsforhandlinger, og i denne henseende forventes det, at WTO-medlemmernes tilsagn om at tiltræde aftalen om offentlige udbud og forbedre denne aftales funktionsmåde og overholdelsen af dens bestemmelser virkeliggøres i fælles forståelse og bevidsthed om gensidige fordele; bemærker, at den fulde effektivitet af de potentielle forbedringer af rammebestemmelserne for statsstøtte og de offentlige virksomheders rolle delvis afhænger af fremskridt på dette område; opfordrer Kommissionen til at hjælpe kommende GPA-medlemmer med at fremskynde tiltrædelsen, så flere af WTO's medlemmer får gavn af liberaliseringen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | er af den overbevisning, at den nuværende sondring mellem udviklede lande og udviklingslande ikke afspejler den økonomiske virkelighed og den faktiske situation i WTO, og at dette har været en hindring for at fremme Doha-runden til skade for de lande med de største behov; opfordrer indtrængende de udviklede udviklingslande til at påtage sig deres del af ansvaret og yde bidrag, som svarer til deres udviklingsniveau og (sektormæssige) konkurrenceevne; bemærker, at Kommissionen i sit idéoplæg efterspørger regler, hvorunder udviklingslandene gradvist kommer ud af deres lavindkomststatus, efterhånden som de bliver rigere; mener, at mekanismen for særlig og differentieret behandling bør tages op til overvejelse, så den i højere grad afspejler den menneskelige udvikling og fungerer som et politisk redskab, der giver udviklingslandene mulighed for at knytte gennemførelsen af multilaterale aftaler sammen med modtagelse af bistand fra rigere lande og donororganisationer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over, at to tredjedele af WTO's medlemmer i februar 2017 ratificerede aftalen om handelslettelser (TFA); er overbevist om, at aftalen om handelslettelser er et vigtigt eksempel og kan danne grundlag for fremtidige WTO-aftaler under hensyntagen til medlemmernes forskellige udviklingsstatus og behov; opfordrer WTO's medlemmer til at tage ansvar og overholde deres forpligtelser i overensstemmelse med deres faktiske økonomiske styrke og kapaciteter; mener, at de næste udfordringer vil bestå i at sikre en fuld ratificering af aftalen, nemlig blandt medlemmerne i Afrika, der forventes at få størst udbytte af aftalen, en effektiv gennemførelse af aftalen om handelslettelser og indberetning af udviklingsbistanden i henhold til aftalen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anerkender, at Kinas tiltrædelse af WTO i 2001 generelt har øget adgangen til landets hjemmemarked, hvilket har været til gavn for den globale økonomi; udtrykker bekymring over, at Kina ikke følger ånden og principperne i WTO's grundsætninger for national behandling; |
| --- | --- |

11.

| 12. | er af den opfattelse, at det er nødvendigt at revidere den måde, forhandlingsprocessen fungerer på, ved at indføre mere fleksibilitet end det hidtil har været tilfældet i forbindelse med konsensusreglen, samtidig med at det anerkendes, at tilgangen med, at intet er aftalt, før alt er aftalt, har begrænset effektiviteten af den multilaterale handelsstyring; udtrykker sin støtte til begrebet fleksibel multilateralisme, hvorved WTO-medlemmer, der ønsker at forfølge et bestemt spørgsmål, hvorom der endnu ikke er opnået fuld konsensus, bør have mulighed for at fremme og indgå plurilaterale aftaler, enten gennem de såkaldte WTO bilag 4-aftaler, i overensstemmelse med artikel II: 3, artikel III:1 og artikel X:9 i Marrakeshoverenskomsten eller gennem aftaler om »kritisk masse«, der giver forhandlede indrømmelser til WTO-medlemmer på et mestbegunstigelsesgrundlag; opfordrer Kommissionen til ikke at benytte disse artikler som et alternativ til at indlede en konstruktiv dialog med alle WTO's medlemmer om imødegåelse af handelshindringer og gennemførelse af reformer af WTO og dets funktioner; mener i denne forbindelse, at dens medlemmer bør styrke WTO's kapacitetsopbygning for at sikre, at den råder over finansielle og menneskelige ressourcer i overensstemmelse med de udvidede behov for således at bevare den samme kvalitet i arbejdet; mener, at de nye medlemmers monetære bidrag generelt bør øge WTO's budget og ikke føre til lavere medlemsgebyrer for eksisterende medlemmer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | anerkender, at mens regelbaseret multilateralisme fortsat er den centrale del af WTO's struktur, er der muligheder for et dybere og mere fleksibelt plurilateralt samarbejde mellem interesserede stater på områder, hvor det har vist sig vanskeligt at opnå konsensus; bemærker, at sådanne aftaler skal supplere og ikke må undergrave den multilaterale dagsorden og ikke må anvendes som alternative fora til imødegåelse af handelshindringer, men som et trin på vejen til opnåelse af fremskridt på multilateralt plan; opfordrer til genoptagelse af de plurilaterale forhandlinger om aftalen om miljøvarer (EGA) og aftalen om handel med tjenesteydelser (TiSA) og anmoder om særlige regler for SMV'er i plurilaterale og multilaterale aftaler; understreger betydningen af, at WTO fortsætter og uddyber sit arbejde i internationalt samarbejde med andre internationale organisationer som f.eks., men ikke begrænset til, FN, OECD, WCO og ILO; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger den rolle, som handel kan og skal spille med hensyn til at bidrage til udviklingen og opnåelsen af 2030-målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalens forpligtelser i kampen mod klimaændringer; beklager, at aftalen om miljøvarer blev blokeret i 2016, og minder om dens potentiale til at øge adgangen til grønne teknologier og bidrage til indfrielsen af ovennævnte forpligtelser; understreger, at WTO ud over forhandlingerne om fiskerisubsidier nu skal fastlægge de mere konkrete foranstaltninger, der skal træffes i den forbindelse for at beskytte havets flora og fauna; minder om, at WTO's koncept om produktionsprocesser og -metoder (PPM) gør det muligt at holde miljøpåvirkningen fra såkaldte »samme varer« adskilt; foreslår at give WTO-Komitéen for Handel og Miljø (CTE) mandat til at fastlægge kriterier til bekæmpelse af miljømæssigt snylteri og etablere tættere bånd til UNFCCC's sekretariat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bekræfter på ny forbindelserne mellem ligestilling mellem kønnene og inkluderende udvikling, som også kommer til udtryk i mål 5 for bæredygtig udvikling, og understreger, at styrkelse af kvinders status er nøglen til at udrydde fattigdom, og at det er afgørende for den økonomiske udvikling at fjerne hindringer for kvinders deltagelse i handelen; glæder sig over WTO's øgede fokus på spørgsmål vedrørende handel og køn og opfordrer alle 121 signatarstater til Buenos Aires-erklæringen fra 2017 om handel og kvinders økonomiske status til at opfylde deres forpligtelser; understreger behovet for en systematisk kønsstrategi på alle områder af WTO's regelfastsættelse i form af kønsspecifikke konsekvensanalyser; noterer sig betydningen af initiativer som SheTrades, der fremhæver den positive rolle, som kvinder spiller i forbindelse med handel, og som tilskynder kvinder til at deltage i international handel verden over; |
| --- | --- |

15.

| 16. | henleder opmærksomheden på konklusionerne fra den sjette globale evaluering af bistand til handel, som fandt sted i Genève i juli 2017, med titlen »Promoting trade, Inclusiveness and Connectivity for Sustainable Development«; støtter det synspunkt, at dette dokument bør omsættes til konkret handling for at fremme e-handel og gøre digitale muligheder såsom blockchain til handelsrealiteter, også for udviklingslandene; bemærker i denne forbindelse, at investeringer i både fysisk infrastruktur og digital infrastruktur, som er afgørende for fremskridt på dette område, fortsat er en stor udfordring; opfordrer derfor WTO's medlemmer til at fremme investeringer i både fysisk infrastruktur og digital infrastruktur og, blandt andre initiativer, tilskynde til offentlig-private partnerskaber; |
| --- | --- |

16.

| 17. | gentager sit krav til EU om at sikre, at dets aktiviteter med udviklingslandene både på udviklings- og handelsområdet bygger på en afbalanceret ramme mellem ligeværdige partnere, tilpasses princippet om udviklingsvenlig politikkohærens som fastlagt i artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og sigter mod at fremme og respektere menneskerettighederne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | beklager, at WTO's 11. ministerkonference ikke sikrede fremskridt med hensyn til spørgsmål af afgørende betydning for udviklingslandene; glæder sig imidlertid over den udvidede præferencebehandling, der tidligere var sikret i WTO for de mindst udviklede lande (LDC'er), herunder præferenceoprindelsesregler og behandling af tjenesteydere, og understreger behovet for at iværksætte kapacitetsopbyggende foranstaltninger, der ville give leverandører fra LDC'er mulighed for at drage fordel af fritagelsen for tjenesteydelser fra LDC'er; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at gennemsigtighed er et centralt element i sikringen af et stabilt og forudsigeligt handels- og investeringsklima; mener, at det er vigtigt at øge gennemsigtigheden i kontrolprocedurerne ved at øge incitamenterne for WTO-medlemmerne til at overholde indberetningskravene, mindske deres kompleksitet og byrderne forbundet med dem og ved om nødvendigt at tilvejebringe kapacitetsopbygning, samtidig med at bevidst undladelse af overholdelse bør modvirkes og anfægtes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at WTO-sekretariatets rolle med hensyn til at muliggøre og sikre en bottom-up-tilgang til aktiv inddragelse af alle medlemmer er af afgørende betydning, og at det bør styrkes yderligere og gøres mere fleksibelt for at understøtte forskellige forhandlingsprocesser samt gennemførelses- og overvågningsfunktioner; finder det nødvendigt at styrke WTO-sekretariatets finansielle midler og menneskelige ressourcer og opfordrer indtrængende WTO's medlemmer til gensidigt at leve op til deres forpligtelser i denne henseende; mener, at også WTO's komitéers almindelige funktion bør styrkes ved at tildele formændene en mere aktiv rolle i udformningen og fremlæggelsen af løsninger og kompromiser ud over deres ordstyrerrolle, og at denne udvidede rolle bør støttes af sekretariatet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer indtrængende WTO-medlemmerne til at sikre demokratisk legitimitet og gennemsigtighed ved at styrke WTO's parlamentariske dimension og til at støtte et aftalememorandum om etablering af en formel samarbejdsforbindelse med Den Parlamentariske Konference om WTO; understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at sikre, at parlamentarikere får fuld adgang til handelsforhandlinger og inddrages i udformningen og gennemførelsen af WTO-afgørelser, samt at der føres ordentlig kontrol med handelspolitikkerne i borgernes interesse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og generaldirektøren for WTO. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Erklæring fra ministerkonferencen i Doha WT/MIN(01)/DEC/1 af 14. november 2001 https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(2)  EUT C 259 E af 29.10.2009, s. 77.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0439.

(4)  http://www.europarl.europa.eu/pcwto/en/sessions/2017.html

(5)  https://www.wto.org/english/news_e/news17_e/mc11_10dec17_e.htm

(6)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/gr17_e/gr17programme_e.htm

(7)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2018/06/29/20180628-euco-conclusions-final/

(9)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156906.pdf

(10)  https://www.consilium.europa.eu/media/36165/final-eu-cn-joint-statement-consolidated-text-with-climate-change-clean-energy-annex.pdf

(11)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/119 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/119

---

P8_TA(2018)0478

Kommissionens 2018-rapport om Serbien

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Serbien (2018/2146(INI))

(2020/C 363/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki, den 19.-20. juni 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki, den 19.-20. juni 2003,

| — | der henviser til Sofia-erklæringen fra topmødet mellem EU og det vestlige Balkan af 17. maj 2018 og »den prioriterede Sofiadagsorden« herfra, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sofia-erklæringen fra topmødet mellem EU og det vestlige Balkan af 17. maj 2018 og »den prioriterede Sofiadagsorden« herfra,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2008/213/EF (1) af 18. februar 2008 om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Serbien, og om ophævelse af afgørelse 2006/56/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2008/213/EF (1) af 18. februar 2008 om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Serbien, og om ophævelse af afgørelse 2006/56/EF,

| — | der henviser til Kommissionens udtalelse af 12. oktober 2011 om Serbiens ansøgning om medlemsskab af Den Europæiske Union (SEC(2011)1208), Det Europæiske Råds afgørelse af 2. marts 2012 om at give Serbien status som kandidatland og Det Europæiske Råds afgørelse af 27.-28. juni 2013 om at indlede forhandlinger med Serbien om tiltrædelse af EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens udtalelse af 12. oktober 2011 om Serbiens ansøgning om medlemsskab af Den Europæiske Union (SEC(2011)1208), Det Europæiske Råds afgørelse af 2. marts 2012 om at give Serbien status som kandidatland og Det Europæiske Råds afgørelse af 27.-28. juni 2013 om at indlede forhandlinger med Serbien om tiltrædelse af EU,

| — | der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater og Republikken Serbien, som trådte i kraft den 1. september 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater og Republikken Serbien, som trådte i kraft den 1. september 2013,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 (1999), den rådgivende udtalelse fra Den Internationale Domstol af 22. juli 2010 om Kosovos ensidige uafhængighedserklærings overensstemmelse med folkeretten samt til FN's Generalforsamlings resolution 64/298 af 9. september 2010, hvori Den Internationale Domstols udtalelse anerkendtes, og der blev udtrykt tilfredshed med EU's vilje til at fremme dialogen mellem Serbien og Kosovo, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 (1999), den rådgivende udtalelse fra Den Internationale Domstol af 22. juli 2010 om Kosovos ensidige uafhængighedserklærings overensstemmelse med folkeretten samt til FN's Generalforsamlings resolution 64/298 af 9. september 2010, hvori Den Internationale Domstols udtalelse anerkendtes, og der blev udtrykt tilfredshed med EU's vilje til at fremme dialogen mellem Serbien og Kosovo,

| — | der henviser til Berlinprocessen, som blev igangsat den 28. august 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Berlinprocessen, som blev igangsat den 28. august 2014,

| — | der henviser til erklæringen og henstillingerne, som blev vedtaget på det ottende møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Serbien den 13.-14. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen og henstillingerne, som blev vedtaget på det ottende møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Serbien den 13.-14. juni 2018,

| — | der henviser til den endelige rapport fra Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE/ODIHR) om dets begrænsede valgobservationsmission i forbindelse med det tidlige parlamentsvalg i Serbien den 29. juli 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE/ODIHR) om dets begrænsede valgobservationsmission i forbindelse med det tidlige parlamentsvalg i Serbien den 29. juli 2016,

| — | der henviser til OSCE/ODIHR's rapport om valgobservationsmissionen i forbindelse med præsidentvalget i Serbien den 2. april 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til OSCE/ODIHR's rapport om valgobservationsmissionen i forbindelse med præsidentvalget i Serbien den 2. april 2017,

| — | der henviser til Kommissionens 2018-rapport om Serbien af 17. april 2018 (SWD(2018)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens 2018-rapport om Serbien af 17. april 2018 (SWD(2018)0152),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018 med titlen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018 med titlen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (COM(2018)0065),

| — | der henviser til de fælles konklusioner fra den økonomiske og finansielle dialog mellem EU og det vestlige Balkan og Tyrkiet af 23. maj 2017 (9655/17), |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles konklusioner fra den økonomiske og finansielle dialog mellem EU og det vestlige Balkan og Tyrkiet af 23. maj 2017 (9655/17),

| — | der henviser til det fjerde møde i Stabiliserings- og Associeringsrådet EU-Serbien den 16. november 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fjerde møde i Stabiliserings- og Associeringsrådet EU-Serbien den 16. november 2017,

| — | der henviser til det ottende møde på ministerplan under tiltrædelseskonferencen med Serbien den 25. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til det ottende møde på ministerplan under tiltrædelseskonferencen med Serbien den 25. juni 2018,

| — | der henviser til rapporten fra juli 2015 fra Europa-Rådets antikorruptionsorgan, GRECO, om Serbien og rapporten af 20. oktober 2017 fra GRECO's fjerde evalueringsrunde om forebyggelse af korruption blandt parlamentsmedlemmer, dommere og anklagere, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra juli 2015 fra Europa-Rådets antikorruptionsorgan, GRECO, om Serbien og rapporten af 20. oktober 2017 fra GRECO's fjerde evalueringsrunde om forebyggelse af korruption blandt parlamentsmedlemmer, dommere og anklagere,

| — | der henviser til Kommissionens vurdering af 17. april 2018 af Serbiens økonomiske reformprogram for 2018-2020 (SWD(2018)0132) og til de fælles konklusioner fra den økonomiske og finansielle dialog mellem EU, det vestlige Balkan og Tyrkiet, som blev vedtaget af Rådet den 25. maj 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens vurdering af 17. april 2018 af Serbiens økonomiske reformprogram for 2018-2020 (SWD(2018)0132) og til de fælles konklusioner fra den økonomiske og finansielle dialog mellem EU, det vestlige Balkan og Tyrkiet, som blev vedtaget af Rådet den 25. maj 2018,

| — | der henviser til Venedigkommissionens udtalelse om udkast til ændringer til forfatningsbestemmelserne om domstolene af 25. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Venedigkommissionens udtalelse om udkast til ændringer til forfatningsbestemmelserne om domstolene af 25. juni 2018,

| — | der henviser til resultatet af 2017-undersøgelsen om marginaliserede romaer på Vestbalkan, som blev støttet af Kommissionen og udført af Verdensbanken og FN's udviklingsprogram, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af 2017-undersøgelsen om marginaliserede romaer på Vestbalkan, som blev støttet af Kommissionen og udført af Verdensbanken og FN's udviklingsprogram,

| — | der henviser til tjenestegrenenes fælles arbejdsdokument med titlen »Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020«, |
| --- | --- |

—

der henviser til tjenestegrenenes fælles arbejdsdokument med titlen »Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020«,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om Kommissionens 2016-rapport om Serbien (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om Kommissionens 2016-rapport om Serbien (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0331/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0331/2018),

| A. | der henviser til, at Serbien som ethvert andet land, der ønsker at blive medlem af EU, skal vurderes på grundlag af dets egne resultater med hensyn til opfyldelse, gennemførelse og overholdelse af det samme sæt af kriterier, og til, at kvaliteten af og engagementet i gennemførelsen af de nødvendige reformer afgør tidsplanen for tiltrædelsen; der henviser til, at tiltrædelse er — og fortsat vil være — en meritbaseret proces, som fuldstændigt afhænger af de objektive fremskridt, som det enkelte land, herunder Serbien, gør; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Serbien som ethvert andet land, der ønsker at blive medlem af EU, skal vurderes på grundlag af dets egne resultater med hensyn til opfyldelse, gennemførelse og overholdelse af det samme sæt af kriterier, og til, at kvaliteten af og engagementet i gennemførelsen af de nødvendige reformer afgør tidsplanen for tiltrædelsen; der henviser til, at tiltrædelse er — og fortsat vil være — en meritbaseret proces, som fuldstændigt afhænger af de objektive fremskridt, som det enkelte land, herunder Serbien, gør;

| B. | der henviser til, at der, siden forhandlingerne med Serbien blev indledt, er blevet åbnet 14 forhandlingskapitler, hvoraf de to er blevet foreløbigt lukket; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der, siden forhandlingerne med Serbien blev indledt, er blevet åbnet 14 forhandlingskapitler, hvoraf de to er blevet foreløbigt lukket;

| C. | der henviser til, at Serbien løbende har engageret sig i normaliseringen af forbindelserne med Kosovo, hvilket har givet sig udslag i den første aftale om principperne for en normalisering af forbindelserne af 19. april 2013 og i aftalerne fra august 2015; der henviser til, at Serbien til stadighed har været engageret i dialogen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Serbien løbende har engageret sig i normaliseringen af forbindelserne med Kosovo, hvilket har givet sig udslag i den første aftale om principperne for en normalisering af forbindelserne af 19. april 2013 og i aftalerne fra august 2015; der henviser til, at Serbien til stadighed har været engageret i dialogen;

| D. | der henviser til, at Serbien har bidraget til at styrke regionalt samarbejde, gode naboskabsforbindelser samt fred og stabilitet, forsoning og en atmosfære, der er fremmende for behandlingen af udestående bilaterale spørgsmål fra fortiden; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Serbien har bidraget til at styrke regionalt samarbejde, gode naboskabsforbindelser samt fred og stabilitet, forsoning og en atmosfære, der er fremmende for behandlingen af udestående bilaterale spørgsmål fra fortiden;

| E. | der henviser til, at Serbien til stadighed har været opsat på at skabe en fungerende markedsøkonomi og har fortsat arbejdet med at opbygge en resultatliste i forbindelse med gennemførelsen af forpligtelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Serbien til stadighed har været opsat på at skabe en fungerende markedsøkonomi og har fortsat arbejdet med at opbygge en resultatliste i forbindelse med gennemførelsen af forpligtelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen;

| F. | der henviser til, at retsstatsprincippet er en grundlæggende værdi, som EU bygger på, og som står i centrum for både udvidelsesprocessen og stabiliserings- og associeringsprocessen; der henviser til, at der er behov for reformer for at tackle de vigtige udfordringer, der fortsat findes på dette område, navnlig ved at sikre et uafhængigt, upartisk, ansvarligt og effektivt retsvæsen og i forbindelse med bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet samt beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at retsstatsprincippet er en grundlæggende værdi, som EU bygger på, og som står i centrum for både udvidelsesprocessen og stabiliserings- og associeringsprocessen; der henviser til, at der er behov for reformer for at tackle de vigtige udfordringer, der fortsat findes på dette område, navnlig ved at sikre et uafhængigt, upartisk, ansvarligt og effektivt retsvæsen og i forbindelse med bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet samt beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder;

| G. | der henviser til, at Serbien har ratificeret alle Den Internationale Arbejdsorganisations grundlæggende konventioner, herunder navnlig konventionen om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig fra 1948 (nr. 87), konventionen om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger fra 1949 (nr. 98) og konventionen om tvangsarbejde fra 1930 (nr. 29); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Serbien har ratificeret alle Den Internationale Arbejdsorganisations grundlæggende konventioner, herunder navnlig konventionen om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig fra 1948 (nr. 87), konventionen om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger fra 1949 (nr. 98) og konventionen om tvangsarbejde fra 1930 (nr. 29);

| H. | der henviser til, at situationen med hensyn til ytringsfrihed og mediernes uafhængighed fortsat er et særlig alvorligt problem, der skal behandles som en prioritet på en resolut og effektiv måde; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at situationen med hensyn til ytringsfrihed og mediernes uafhængighed fortsat er et særlig alvorligt problem, der skal behandles som en prioritet på en resolut og effektiv måde;

| I. | der henviser til, at Serbien drager fordel af førtiltrædelsesbistand under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA II), med et samlet vejledende beløb på 1,5 mia. EUR for perioden 2014-2020; der henviser til, at en revideret vejledende tildeling af IPA II-midler til Serbien for perioden 2018-2020 beløber sig til 722 mio. EUR; der henviser til, at Serbien har fået en belønning på grundlag af midtvejsresultaterne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Serbien drager fordel af førtiltrædelsesbistand under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA II), med et samlet vejledende beløb på 1,5 mia. EUR for perioden 2014-2020; der henviser til, at en revideret vejledende tildeling af IPA II-midler til Serbien for perioden 2018-2020 beløber sig til 722 mio. EUR; der henviser til, at Serbien har fået en belønning på grundlag af midtvejsresultaterne;

| 1. | glæder sig over Serbiens fortsatte engagement på vejen mod integration i Den Europæiske Union; opfordrer Serbien til med støtte fra Kommissionen aktivt at fremme denne strategiske beslutning i den serbiske befolkning og yderligere at øge mængden af rettidig og gennemsigtig information og synligheden af EU og dets finansierede projekter og programmer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at en omhyggelig gennemførelse af reformer og politikker er en vigtig indikator for en vellykket integrationsproces; opfordrer Serbien til at forbedre planlægningen, koordineringen og overvågningen af gennemførelsen af ny lovgivning og nye politikker; glæder sig over vedtagelsen af en tredje revision af det nationale program for indførelse af gældende EU-ret og advarer mod følgerne af en utilstrækkelig gennemførelse af vigtige EU-love om tilpasning til EU-retten; glæder sig over Kommissionens vurdering i dens meddelelse »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side«, at Serbien med stærk politisk vilje — og forudsat at der gennemføres reelle og vedvarende reformer og findes endelige løsninger på tvister med nabolande — kan blive medlem af EU; opfordrer Rådet og Kommissionen til, forudsat at de nødvendige fremskridt, navnlig på det afgørende retsstatsområde, berettiger det, at støtte åbningen af de teknisk forberedte kapitler og at fremskynde den samlede tiltrædelsesforhandlingsproces; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over den vellykkede afslutning af IPA 2018-programmeringsprocessen og undertegnelsen af finansieringsaftalen til IPARD II; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med udformningen af det nye instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA III) at indføre passende bestemmelser for at tage højde for Serbiens eventuelle tiltrædelse af EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over de fremskridt, Serbien har gjort med hensyn til at udvikle en fungerende markedsøkonomi, sikre økonomisk vækst og fastholde makroøkonomisk og monetær stabilitet; understreger, at Serbien har gjort gode fremskridt med hensyn til at tackle nogle af de politiske svagheder, der tidligere har været et problem, særlig gennem budgetkonsolidering; understreger dog, at arbejdsløsheden, hjerneflugten og graden af økonomisk inaktivitet stadig er høj; opfordrer Serbien til at udvikle en holdbar plan for de statsejede virksomheders fremtid; fremhæver de små og mellemstore virksomheders (SMV'ernes) altafgørende betydning for Serbiens økonomi og opfordrer til et mere gennemsigtigt og mindre besværligt erhvervsmiljø; støtter Serbiens tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO); |
| --- | --- |

4.

| 5. | giver udtryk for bekymring over den vedvarende arbejdsløshed og fremhæver betydningen af uddannelse og udvikling af iværksætterfærdigheder blandt unge; opfordrer Serbien til at forbedre kvindernes stilling på arbejdsmarkedet; opfordrer Serbien til at styrke trepartsdialogen; opfordrer til, at loven om bidrag til tvungen social sikring og loven om sygeforsikring ændres for at forhindre forskelsbehandling af mindre landbrugsproducenter; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tager præsidentvalget den 2. april 2017 til efterretning; glæder sig over den generelle afvikling af valget og opfordrer myndighederne til at sikre, at der anvendes internationale standarder; opfordrer myndighederne til fuldt ud at adressere og gennemføre henstillingerne i rapporten fra OSCE/ODIHR's valgobservationsmission, navnlig til at sørge for lige konkurrencevilkår under valgkampe, og til at indgå i en dialog med uafhængige nationale valgobservationsmissioner; opfordrer myndighederne til grundigt at efterforske de påstande om uregelmæssigheder, vold og intimidering, der opstod i forbindelse med tidligere valgprocesser; bemærker med bekymring den manglende gennemsigtighed i finansieringen af politiske partier og valgkampagner; påpeger, at finansieringen af politiske partier skal være gennemsigtig og i overensstemmelse med internationale standarder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Serbien til at øge dets tilpasning til EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder politikken vedrørende Rusland, også i FN-regi; glæder sig over Serbiens vigtige bidrag til og fortsatte deltagelse i flere af EU's missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) — (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta, EUTM RCA) — idet Serbien deltager i fire ud af de seks militære missioner eller operationer, som Unionen gennemfører på nuværende tidspunkt; er imidlertid bekymret over Serbiens fortsatte militære samarbejde med Rusland og Hviderusland; |
| --- | --- |

7.

| 8. | roser Serbien for dets konstruktive tilgang til håndtering af konsekvenserne af migrations- og flygtningekrisen, og den store indsats, landet har gjort for at stille husly og humanitære forsyninger til rådighed, primært med støtte fra EU; glæder sig over Serbiens vedtagelse af den nye asyllov, udlændingeloven og loven om grænsekontrol; opfordrer indtrængende Serbien til gradvist at tilpasse dets visumpolitik til EU's; bemærker med bekymring, at Serbiens visumpolitik åbnede en mulighed for ulovlig migration og smugling til EU-lande samt til nabolande uden for EU; opfordrer indtrængende Serbien til at oprette en tilbagesendelsesmekanisme for irregulære migranter, som er i overensstemmelse med gældende EU-ret, og til yderligere at forbedre dets kapacitet til at imødekomme uledsagede mindreåriges behov; opfordrer Serbien til at finde en holdbar løsning for flygtninge fra nabolandene, bl.a. hvad angår deres boligbehov og adgang til arbejde og uddannelse; |
| --- | --- |

8.

Retsstaten

| 9. | opfordrer indtrængende Serbien til at intensivere dets reformbestræbelser på retsstatsområdet, og navnlig at sikre retssystemets uafhængighed og generelle effektivitet; understreger, at der bør sættes særligt fokus på at gennemføre effektive reformer på dette område; bemærker, at retsvæsenets uafhængighed i Serbien ikke er sikret fuldt ud, og at muligheden for politisk påvirkning af domstolene fortsat er en bekymring, selv om der er gjort visse fremskridt med at reducere puklen af gamle håndhævelsessager og indføre foranstaltninger til harmonisering af domstolspraksis; opfordrer Serbien til at styrke domstolenes ansvarlighed, upartiskhed, professionalisme og generelle effektivitet og til at etablere en ordning med gratis retshjælp, som sikrer et bredt udvalg af leverandører af gratis retshjælp; kræver, at alle Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme gennemføres i praksis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gør på ny opmærksom på vigtigheden af at optrappe bekæmpelsen af korruption og opfordrer indtrængende Serbien til at vise et tydeligt engagement i at tackle dette problem; glæder sig over gennemførelsen af loven om nationale myndigheders organisering og jurisdiktion med hensyn til afskaffelse af organiseret kriminalitet, terrorisme og korruption; glæder sig over vedtagelsen af ændringerne i afsnittet om økonomiske forbrydelser i landets straffelov og tilskynder Serbien til at gennemføre dem fuldt ud, inklusive ændringen om embedsmisbrug, for at forhindre fejlagtig anvendelse; opfordrer til fortsat gennemførelse af den nationale strategi og handlingsplanen for bekæmpelse af korruption; gentager sin opfordring til, at Serbien hurtigt vedtager en ny lov om dets Korruptionsbekæmpelsesagentur for at forbedre planlægningen og samordningen af og tilsynet med gennemførelsen af ny og eksisterende lovgivning og nye og eksisterende politikker; understreger, at det er afgørende, at agenturet modtager og bevarer de menneskelige og økonomiske ressourcer, det har brug for for at kunne gennemføre sit mandat på uafhængig vis; understreger, at medlemmerne af Korruptionsbekæmpelsesagenturet skal vælges ud fra principperne om gennemsigtighed og fravær af interessekonflikter eller politisk tilhørsforhold; opfordrer myndighederne til at besætte alle ledige stillinger i agenturet; opfordrer Serbien til yderligere at forbedre dets resultatliste for så vidt angår efterforskning, tiltale og endelig domfældelse i korruptionssager på højt niveau og til regelmæssigt at offentliggøre statistikker og oplysninger om resultaterne af efterforskningen i alle sager om offentlige embedsmænds påståede korruption; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer de serbiske myndigheder til at gennemføre henstillingerne fra Sammenslutningen af Stater mod Korruption (GRECO); opfordrer det serbiske parlament til navnlig at imødekomme henstillingerne vedrørende forebyggelse af korruption og interessekonflikter, og til at vedtage adfærdskodeksen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | anerkender, at der er gjort visse fremskridt med bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet, og glæder sig over Serbiens aktive rolle i internationalt og regionalt politi- og retssamarbejde; opfordrer Serbien til at udvise yderligere engagement og levere konkrete resultater i denne kamp, navnlig gennem en overbevisende resultatliste over efterforskning, retsforfølgelse og domfældelse i sager om organiseret kriminalitet, herunder ulovlig handel med og smugling af migranter fra Serbien til EU og til lande uden for EU, drab i forbindelse med organiseret kriminalitet, cyberkriminalitet, finansielle strømme, der støtter terroraktiviteter og hvidvask af penge; opfordrer Serbien til at fortsætte med den fuldstændige gennemførelse af den handlingsplan, der er aftalt med Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF); henleder opmærksomheden på det stigende antal overfald og opfordrer til, at der findes en løsning i fuldt samarbejde med de retslige myndigheder; |
| --- | --- |

12.

Demokrati og social dialog

| 13. | understreger, at det serbiske parlament stadig ikke udøver effektiv kontrol med den udøvende magt, og at gennemsigtigheden i, inddragelsen i og kvaliteten af lovgivningsprocessen skal forbedres yderligere; glæder sig over, at anvendelsen af hasteprocedurer til vedtagelse af lovgivning er aftagende; understreger dog, at den stadig hyppige anvendelse af hasteprocedurer undergraver parlamentets og offentlighedens kontrol; understreger, at alle foranstaltninger, der begrænser det serbiske parlaments mulighed for at gennemføre en reel debat om og kontrol af lovgivningen, bør undgås; fremhæver vigtigheden af oppositionens arbejde i et demokrati og understreger, at dens politikere ikke bør udsættes for bagvaskelse og injurier; udtrykker bekymring over, at nogle politikere misbruger den offentlige debat til at give næring til radikalismens fremmarch; opfordrer til yderligere foranstaltninger for at sikre dialog på tværs af partierne og reel inddragelse af civilsamfundet; opfordrer det serbiske parlament til at kigge nærmere på udøvelsen af politisk obstruktion, og hvorvidt det virker hæmmende for den demokratiske debat; glæder sig over det serbiske parlaments fortsatte bestræbelser på at forbedre gennemsigtigheden gennem debatter om Serbiens forhandlingspositioner i forbindelse med EU-tiltrædelseskapitler og gennem udveksling af synspunkter med den centrale forhandlingsgruppe og med Det Nationale Konvent om Den Europæiske Union; understreger, at de uafhængige tilsynsmyndigheders rolle, herunder landets Ombudsmand, Korruptionsbekæmpelsesagenturet, Statsrevisorerne og kommissæren med ansvar for information af offentlig betydning og beskyttelse af personoplysninger, skal anerkendes og støttes fuldt ud; opfordrer det serbiske parlament til at engagere sig i gennemførelsen af uafhængige reguleringsorganers konklusioner og henstillinger, navnlig dem fra Ombudsmanden; minder om, at en af søjlerne i den europæiske sociale model er social dialog, og at regelmæssige høringer mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter bidrager til at forebygge sociale spændinger og konflikter; understreger, at det er afgørende for den sociale dialog, at man går videre end til udveksling af oplysninger, og at interessenter bør høres om vigtige love, inden disse gøres til genstand for den parlamentariske procedure; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over fremlæggelsen af udkastet til en forfatningsmæssig reform af landets retsvæsen, som er forelagt Venedigkommissionen til udtalelse; understreger vigtigheden af, at Venedigkommissionens henstillinger gennemføres fuldt ud; tilskynder de serbiske myndigheder til at indlede en inkluderende og meningsfuld offentlig debat, som skal føres på en konstruktiv måde, med henblik på at øge opmærksomheden omkring forfatningsreformprocessen i landet; opfordrer til en omfattende offentlig høring, inden det endelige udkast forelægges det serbiske parlament; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker Serbiens fremskridt med reformen af den offentlige forvaltning, navnlig gennem vedtagelsen af en række nye love om offentlige lønninger og arbejdsmarkedsforhold, om lokale myndigheder og lønninger i selvstyrende provinser samt om det nationale uddannelsesakademi; understreger, at politisk indflydelse på udnævnelser til topledelsesposter fortsat giver anledning til bekymring; opfordrer Serbien til at ændre tjenestemandsloven for at sikre den offentlige forvaltnings neutralitet; bemærker, at en styrkelse af den administrative kapacitet på alle niveauer er vigtig for en vellykket gennemførelse af centrale reformer; glæder sig over oprettelsen af Ministeriet for Europæisk Integration, der indbefatter strukturerne fra det tidligere Serbiske Kontor for Europæisk Integration, som løbende har udstukket politiske retningslinjer for den europæiske integration; |
| --- | --- |

15.

Menneskerettigheder

| 16. | understreger, at de lovgivningsmæssige og institutionelle rammer til at værne om menneskerettighederne er på plads; understreger, at det er nødvendigt at håndhæve dem konsekvent og effektivt i hele landet; opfordrer Serbien til at vedtage den nye lov om databeskyttelse og sikre, at den er helt i overensstemmelse med EU's standarder og bedste praksis; bemærker, at der er behov for en vedvarende indsats for at forbedre situationen for personer, der tilhører udsatte befolkningsgrupper, herunder børn, personer med handicap, personer med HIV/AIDS og LGBTI-personer; fordømmer den vedvarende forekomst af hadforbrydelser mod romaer og LGBTI-personer; opfordrer Serbien til aktivt at fortsætte med efterforskninger, retsforfølgelser og domfældelser i forbindelse med hadmotiverede forbrydelser; opfordrer de serbiske myndigheder til at fremme en atmosfære af tolerance og fordømme alle former for hadefuld tale, offentlig billigelse og fornægtelse af folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer indtrængende Serbien til at styrke dets myndigheders rolle og kapacitet med hensyn til beskyttelse af udsatte grupper, herunder kvinder, børn og personer med handicap, og til at sikre et bedre samarbejde mellem politiet, anklagemyndigheden og de sociale tjenester i denne henseende; glæder sig over Serbiens ratifikation af Istanbulkonventionen og den seneste udvikling hvad angår foranstaltninger til beskyttelse af børn mod vold, herunder regeringens meddelelse om oprettelsen af en ombudsmand for børn, og opfordrer myndighederne til at overvåge virkningen af lovgivning og andre foranstaltninger; understreger, at der stadig er mangler med hensyn til at værne om menneskerettighederne for personer med handicap, og opfordrer indtrængende regeringen til at vedtage en national strategi for personer med handicap; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer kraftigt de serbiske myndigheder til at forbedre deres indsats med hensyn til forbedring af pressefriheden og mediernes situation; glæder sig over oprettelsen af den nye arbejdsgruppe, der skal tage sig af udarbejdelsen af udkastet til en mediestrategi; understreger, at trusler, vold og skræmmekampagner over for journalister og medieforetagender, herunder administrativ chikane og intimidering via retssager, fortsat giver anledning til bekymring; opfordrer embedsmændene til at være konsekvente med offentligt at fordømme enhver form for intimidering af journalister og til at afstå fra at gribe ind i mediers og journalisters aktiviteter, herunder i forbindelse med valg; bemærker i denne forbindelse, at domfældelse stadig er en sjældenhed, selv om flere sager er blevet opklaret, og der er rejst nogle strafferetlige tiltaler; glæder sig over indsatsen fra den stående arbejdsgruppe, som blev oprettet gennem en aftale om samarbejde og foranstaltninger til forøgelse af sikkerheden for journalister, og opfordrer myndighederne til at vise deres fulde engagement i at efterforske og retsforfølge alle tilfælde af angreb på journalister og medieforetagender; opfordrer til, at medielovgivningen gennemføres fuldt ud, og landets tilsynsorgan for elektroniske medier får styrket sin uafhængighed; glæder sig over de fornyede bestræbelser på at vedtage en strategi med henblik på at skabe et pluralistisk mediemiljø, og understreger i denne forbindelse betydningen af en åben og inkluderende høring af interessenterne; fremhæver behovet for fuldstændig åbenhed omkring medieejerskab og finansiering af medierne; opfordrer til, at der vedtages politikker, som vil beskytte medier og programmer på sprog, der tales af de nationale mindretal, som bor i Serbien; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer myndighederne i Serbien til at forbedre samarbejdet med civilsamfundsorganisationer, herunder kvindeorganisationer og menneskerettighedsgrupper, som spiller en central rolle for et velfungerende demokrati; fordømmer de negative kampagner mod og restriktioner over for visse CSO'er; opfordrer til, at der vedtages en national strategi og tilhørende handlingsplan for at regulere det miljø, som CSO'erne opererer i; mener, at der er behov for en yderligere indsats for at sikre et systematisk samarbejde mellem regeringen og civilsamfundet og kræver øget opmærksomhed i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af lovgivning på områder, der berører civilsamfundet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker visse fremskridt i sagen om ulovlig nedrivning af privat ejendom og fratagelse af retten til fri bevægelighed i Beograd-bydelen Savamala i april 2016; opfordrer til, at den løses, og at der samarbejdes fuldt ud med de retslige myndigheder i efterforskningen med henblik på at få bragt gerningsmændene for en domstol; |
| --- | --- |

20.

Respekt for og beskyttelse af mindretal

| 21. | glæder sig over vedtagelsen af en handlingsplan for virkeliggørelsen af mindretalsrettigheder og vedtagelsen af et dekret om etablering af en fond for nationale mindretal; anmoder den serbiske regering om at gennemføre alle internationale traktater, der vedrører mindretalsrettigheder, fuldt ud; understreger, at fremskridtene med hensyn til at garantere nationale mindretals rettigheder ikke er tilfredsstillende, og opfordrer til en fuldstændig gennemførelse af handlingsplanen og til bedre koordination og inddragelse af interessenterne, herunder nabolandene hvad angår transport- og kommunikationsbehov; bemærker, at fonden for nationale mindretal er i funktion, og at finansieringen er blevet øget; glæder sig over vedtagelsen af afgørende love om rammerne for mindretals rettigheder; gentager sin opfordring til Serbien om at sikre en konsekvent anvendelse af lovgivningen om beskyttelse af mindretal, bl.a. i forbindelse med uddannelse og kultur, brugen af mindretalssprog, repræsentation i den offentlige forvaltning og retsvæsenet samt uafbrudt adgang til medier og gudstjenester og anden religiøs forkyndelse på mindretalssprog; anerkender landets nationale mindretals aktive deltagelse i valgcyklusserne, og opfordrer til, at der vedtages politikker, som sikrer, at de opnår en retfærdig politisk repræsentation i Nationalforsamlingen i Serbien; kræver, at retten til rettidig registrering af fødsler gennemføres fuldt ud; understreger, at fremme og beskyttelse af menneskerettighederne, herunder nationale mindretals rettigheder, er en forudsætning for at blive medlem af EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker, at Vojvodinas kulturelle mangfoldighed bidrager til Serbiens identitet; understreger, at Vojvodinas autonomi bør bevares, og at loven om Vojvodinas finansielle ressourcer bør vedtages straks, som det er foreskrevet i forfatningen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig over vedtagelsen af den nye strategi for social inklusion af romaerne for perioden 2016-2025 såvel som en handlingsplan, der omfatter uddannelse, sundhed, bolig og beskæftigelse; glæder sig over strategiens anerkendelse af, at romakvinder forskelsbehandles i særlig grad; opfordrer indtrængende Serbien til at opstille klare mål og indikatorer med henblik på at overvåge gennemførelsen af den nye strategi; er bekymret over den høje andel af romapiger, der dropper ud af skolen; bemærker, at størstedelen af romaerne lider under social udstødelse og oplever systematiske krænkelser af deres rettigheder; opfordrer til, at den nye strategi for inklusion af romaerne og handlingsplanen gennemføres fuldt ud; fremhæver betydningen af at formulere politikker, som bekæmper forskelsbehandling af romaer og romafjendtlighed; opfordrer til, at romaernes meningsfulde deltagelse i det offentlige og politiske liv fremmes på alle niveauer; |
| --- | --- |

23.

Regionalt samarbejde og gode naboskabsforbindelser

| 24. | glæder sig over, at Serbien stadig engagerer sig i at have konstruktive bilaterale forbindelser med andre kandidatlande og omkringliggende medlemsstater; glæder sig over, at Serbien har opretholdt sit engagement i en række regionale samarbejdsinitiativer såsom den sydøsteuropæiske samarbejdsproces, det regionale samarbejdsråd, den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA), det adriatisk-joniske initiativ, EU's makroregionale strategier for Donauområdet (EUSDR), EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR), Brdo-Brijuni-processen, initiativet »Western Balkans Six« og den tilhørende dagsorden for konnektivitet samt Berlinprocessen; glæder sig over de hidtidige resultater af initiativet »Western Balkans Six« og opfordrer til, at det regionale økonomiske område videreudvikles; gentager sin opfordring til Serbien om at gennemføre de konnektivitetsreformforanstaltninger, som er knyttet til konnektivitetsdagsordenen; glæder sig over Serbiens bestræbelser på at prioritere infrastrukturinvesteringer og fremhæver betydningen af øget konnektivitet i regionen; bemærker, at der skal gøres en større indsats for den økonomiske og sociale udvikling i grænseregionerne for at forhindre, at de affolkes; støtter forslaget om at reducere roaminggebyrerne på Vestbalkan; understreger, at udestående bilaterale tvister ikke bør få negative konsekvenser for tiltrædelsesprocessen; støtter i høj grad partnerne på Vestbalkans tilsagn om fortsat at styrke gode naboskabsforbindelser, regional stabilitet og indbyrdes samarbejde; minder om, at EU er fast besluttet på at styrke og intensivere sin indsats for at støtte regionens omstilling; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over vedtagelsen af en national strategi for efterforskning og retsforfølgelse af krigsforbrydelser; noterer sig vedtagelsen af en anklagestrategi for efterforskning og retsforfølgelse af krigsforbrydelser og opfordrer indtrængende Serbien til at gennemføre alle de planlagte aktiviteter; glæder sig over udnævnelsen i maj 2017 af en ny anklager for krigsforbrydelser; gentager sin opfordring til at gennemføre ovennævnte strategi, navnlig ved at fremrykke tiltaler, og til at vedtage en operationel anklagestrategi; opfordrer Serbien til effektivt at undersøge alle sager om krigsforbrydelser, navnlig højt profilerede sager, og til at samarbejde med landets regionale partnere i disse sager; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en yderligere indsats for at få løst disse problemer i forhandlingsprocessen mellem EU og Serbien; opfordrer indtrængende myndighederne til fortsat at tage sig af problemet med personer, der forsvandt under krigene i 1990'erne; opfordrer Serbien til endnu en gang at samarbejde fuldt ud med den igangværende internationale residualmekanisme for krigsforbryderdomstole (International Residual Mechanism for Criminal Tribunals); opfordrer indtrængende de serbiske myndigheder til at fortsætte arbejdet med at klarlægge de forsvundne personers skæbne, herunder at åbne statslige arkiver vedrørende krigsperioden; opfordrer indtrængende Serbien til at udarbejde en kompensationsordning for ofre og deres familier; gentager sin støtte til initiativet om at oprette den regionale kommission for fastlæggelse af fakta om krigsforbrydelser og andre alvorlige menneskerettighedskrænkelser, som blev begået i det tidligere Jugoslavien; fremhæver betydningen af det arbejde, der udføres af Det Regionale kontor for Ungdomssamarbejde (RYCO) og dets lokalafdelinger med hensyn til at fremme forsoning blandt unge; opfordrer til yderligere ændringer af loven om tilbagegivelse og understreger betydningen af ikkeforskelsbehandling af ansøgere om tilbagegivelse i forhold til andre begunstigede, navnlig inden for registrering af offentlig ejendom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | beklager visse serbiske myndigheders gentagne benægtelser af folkedrabet i Srebrenica; minder dem om, at et fuldstændigt samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien og dets efterfølger, den internationale residualmekanisme for krigsforbrydertribunaler, også indebærer fuld accept og gennemførelse af deres domme og afgørelser; understreger, at anerkendelse af folkedrabet i Srebrenica er et afgørende skridt på Serbiens vej mod tiltrædelse af Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over Serbiens fortsatte engagement i normaliseringsprocessen med Kosovo og dets tilsagn om at gennemføre den aftale, der blev indgået under den EU-faciliterede dialog; glæder sig over, at den serbiske præsident har igangsat en intern dialog om Kosovo; gentager sin opfordring til, at man i god tro og rettidigt går videre med den fuldstændige gennemførelse af alle hidtil indgåede aftaler, herunder dem om energi, og tilskynder begge parter til beslutsomt at gå videre med normaliseringsprocessen; fremhæver betydningen af, at der oprettes en sammenslutning/et fællesskab af kommuner med serbisk flertal; understreger, at det er nødvendigt at fremskynde arbejdet med en ny fase af dialogen med henblik på en omfattende normalisering af forbindelserne mellem Serbien og Kosovo, som skal fastlægges i en retligt bindende aftale; gentager sin opfordring til EU-Udenrigstjenesten om at foretage en evaluering af begge parters efterlevelse af deres tilsagn; fordømmer entydigt drabet på den kosovoserbiske politiker, Oliver Ivanović, og understreger, at der er behov for et reelt samarbejde mellem kosovoske og serbiske efterforskere og for international støtte, således at gerningsmændene bliver stillet for en domstol; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker den igangværende debat og de offentlige udtalelser om mulige tilpasninger af grænsen mellem Serbien og Kosovo, herunder udveksling af territorier; fremhæver både Kosovos og Serbiens multietniske karakter, og at etnisk homogene stater ikke bør være målet i regionen; støtter den dialog, som EU fremmer som en ramme for at nå frem til en omfattende normaliseringsaftale mellem Serbien og Kosovo; mener, at en hvilken som helst aftale kun vil kunne accepteres, hvis den er aftalt i fællesskab under hensyntagen til den generelle stabilitet i regionen og til folkeretten; |
| --- | --- |

28.

| 29. | udtrykker bekymring over gentagne erklæringer fra højtstående politikere, som sætter spørgsmålstegn ved Bosnien-Hercegovinas territoriale integritet, og fordømmer enhver form for nationalistisk retorik, som har til formål at tilskynde til opløsning; |
| --- | --- |

29.

Energi og transport

| 30. | opfordrer Serbien til at gennemføre konnektivitetsreformforanstaltningerne inden for energisektoren fuldt ud; tilskynder Serbien til at udvikle konkurrence på gasmarkedet og opfylde de tilsvarende forpligtelser vedrørende opsplitning som fastsat i den tredje energipakke; opfordrer Serbien til at udvikle dets energipolitik med henblik på at reducere afhængigheden af russisk gasimport; glæder sig over landets indsats for at fremme investeringer på områderne energieffektivitet og vedvarende energi; minder om, at lovgivningen om effektiv anvendelse af energi ikke er fuldt ud overensstemmende med de tilsvarende EU-direktiver; opfordrer Serbien til at diversificere sine energikilder til andre vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer den serbiske regering til at indføre de nødvendige foranstaltninger for at bevare beskyttede områder, navnlig i forbindelse med udviklingen af vandkraftværker i miljømæssigt følsomme områder som naturparken Stara Planina; opfordrer i denne forbindelse til, at der foretages grundige miljøkonsekvensvurderinger på grundlag af EU's standarder som fastsat i fugle- og habitatdirektivet og i vandrammedirektivet; opfordrer den serbiske regering til at øge gennemsigtigheden i planlagte projekter gennem offentlig deltagelse og høring, som inddrager alle interessenter; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig over det fælles tilsagn, der blev undertegnet af Serbien og Bulgarien den 17. maj 2018 i forbindelse med topmødet mellem Vestbalkans ledere i Sofia, om at bygge gassammenkoblingen mellem de to lande og vedtagelsen af IPA-pakken for 2018, som omfatter det strategisk vigtige infrastrukturprojekt »Nis-Merdare-Pristina-motorvejen for fred«, som vil sikre en bedre transportforbindelse mellem det centrale Serbien og Kosovo, og som har symbolsk betydning for forbindelserne i regionen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | udtrykker sin dybe bekymring over det alarmerende luftforureningsniveau i Serbien, som ifølge Verdenssundhedsorganisationens data var årsag til, at omkring 6 500 mennesker døde af luftvejslidelser i 2016; opfordrer i denne forbindelse de serbiske myndigheder til at vedtage de nødvendige kortsigtede foranstaltninger til at imødegå denne situation og foretage en effektiv reform på mellemlang og lang sigt af transport- og mobilitetspolitikkerne i de store byer; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Serbiens regering og parlament. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  EUT L 80 af 19.3.2008, s. 46.

(2)  EUT C 331 af 18.9.2018, s. 71.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/127 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/127

---

P8_TA(2018)0479

Kommissionens 2018-rapport om Kosovo

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Kosovo (2018/2149(INI))

(2020/C 363/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 19. og 20. juni 2003 i Thessaloniki om udsigterne for de vestlige balkanlandes tiltrædelse af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 19. og 20. juni 2003 i Thessaloniki om udsigterne for de vestlige balkanlandes tiltrædelse af Den Europæiske Union,

| — | der henviser til Sofia-erklæringen fra topmødet mellem EU og det vestlige Balkan af 17. maj 2018 og »den prioriterede Sofiadagsorden«, der var vedføjet denne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sofia-erklæringen fra topmødet mellem EU og det vestlige Balkan af 17. maj 2018 og »den prioriterede Sofiadagsorden«, der var vedføjet denne,

| — | der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem EU og Kosovo, som har været i kraft siden den 1. april 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem EU og Kosovo, som har været i kraft siden den 1. april 2016,

| — | der henviser til den europæiske reformdagsorden for Kosovo, som blev lanceret i Pristina den 11. november 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske reformdagsorden for Kosovo, som blev lanceret i Pristina den 11. november 2016,

| — | der henviser til rammeaftalen med Kosovo om deltagelse i Unionens programmer, som har været i kraft siden den 1. august 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen med Kosovo om deltagelse i Unionens programmer, som har været i kraft siden den 1. august 2017,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018»Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018»Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (COM(2018)0065),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. april 2018 om EU's udvidelsespolitik (COM(2018)0450) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, 2018-rapporten om Kosovo (SWD(2018)0156), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. april 2018 om EU's udvidelsespolitik (COM(2018)0450) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, 2018-rapporten om Kosovo (SWD(2018)0156),

| — | der henviser til den første aftale om principperne for en normalisering af forholdet mellem regeringerne i Serbien og Kosovo af 19. april 2013 og til andre aftaler fra Bruxelles i forbindelse med den EU-støttede dialog med henblik på en normalisering af forholdet, herunder protokollen om den integrerede grænseforvaltning, de retlige rammer for sammenslutningen af kommuner med serbisk flertal samt aftalerne om Mitrovica-broen og om energi, |
| --- | --- |

—

der henviser til den første aftale om principperne for en normalisering af forholdet mellem regeringerne i Serbien og Kosovo af 19. april 2013 og til andre aftaler fra Bruxelles i forbindelse med den EU-støttede dialog med henblik på en normalisering af forholdet, herunder protokollen om den integrerede grænseforvaltning, de retlige rammer for sammenslutningen af kommuner med serbisk flertal samt aftalerne om Mitrovica-broen og om energi,

| — | der henviser til integrationen af kosovoserbiske dommere, offentlige anklagere og administrativt personale i Kosovos retsvæsen i overensstemmelse med den aftale, der blev indgået i februar 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til integrationen af kosovoserbiske dommere, offentlige anklagere og administrativt personale i Kosovos retsvæsen i overensstemmelse med den aftale, der blev indgået i februar 2015,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2018/856 af 8. juni 2018 om ændring af fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX Kosovo) (1), som desuden udvidede missionens varighed indtil den 14. juni 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2018/856 af 8. juni 2018 om ændring af fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX Kosovo) (1), som desuden udvidede missionens varighed indtil den 14. juni 2020,

| — | der henviser til årsrapporten om missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) 2017 og til statusrapporten om EULEX Compact 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsrapporten om missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) 2017 og til statusrapporten om EULEX Compact 2017,

| — | der henviser til rapporterne fra FN's generalsekretær om de igangværende aktiviteter under FN's midlertidige administrative mission i Kosovo (UNMIK), herunder den seneste rapport af 1. maj 2018, og til rapporten om de operationer, der udføres af Kosovostyrken (KFOR) af 7. februar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra FN's generalsekretær om de igangværende aktiviteter under FN's midlertidige administrative mission i Kosovo (UNMIK), herunder den seneste rapport af 1. maj 2018, og til rapporten om de operationer, der udføres af Kosovostyrken (KFOR) af 7. februar 2018,

| — | der henviser til Kommissionens vurdering af 17. april 2018 af Kosovos økonomiske reformprogram for 2018-2020 (SWD(2018)0133) og Rådets fælles konklusioner fra den økonomiske og finansielle dialog mellem EU, det vestlige Balkan og Tyrkiet af 25. maj 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens vurdering af 17. april 2018 af Kosovos økonomiske reformprogram for 2018-2020 (SWD(2018)0133) og Rådets fælles konklusioner fra den økonomiske og finansielle dialog mellem EU, det vestlige Balkan og Tyrkiet af 25. maj 2018,

| — | der henviser til de endelige rapporter fra EU's valgobservationsmission (EUEOM) af 11. juni 2017 om parlamentsvalget i Kosovo og af 22. oktober 2017 om borgmester- og kommunalbestyrelsesvalget i Kosovo i 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til de endelige rapporter fra EU's valgobservationsmission (EUEOM) af 11. juni 2017 om parlamentsvalget i Kosovo og af 22. oktober 2017 om borgmester- og kommunalbestyrelsesvalget i Kosovo i 2017,

| — | der henviser til det fjerde møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Kosovo, som blev afholdt i Strasbourg den 17.-18. januar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fjerde møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Kosovo, som blev afholdt i Strasbourg den 17.-18. januar 2018,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 4. maj 2016 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (Kosovo) (COM(2016)0277) og til Kommissionens fjerde rapport af 4. maj 2016 om Kosovos fremskridt med at opfylde kravene i køreplanen for visumliberalisering (COM(2016)0276), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 4. maj 2016 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (Kosovo) (COM(2016)0277) og til Kommissionens fjerde rapport af 4. maj 2016 om Kosovos fremskridt med at opfylde kravene i køreplanen for visumliberalisering (COM(2016)0276),

| — | der henviser til Montenegros og Kosovos parlamenters ratificering af grænsedragningsaftalen mellem Kosovo og Montenegro, |
| --- | --- |

—

der henviser til Montenegros og Kosovos parlamenters ratificering af grænsedragningsaftalen mellem Kosovo og Montenegro,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 (1999), den rådgivende udtalelse fra Den Internationale Domstol af 22. juli 2010 om Kosovos ensidige uafhængighedserklærings overensstemmelse med folkeretten samt til FN's Generalforsamlings resolution 64/298 af 9. september 2010, hvori Den Internationale Domstols udtalelse anerkendtes, og der blev udtrykt tilfredshed med EU's vilje til at fremme dialogen mellem Serbien og Kosovo, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 (1999), den rådgivende udtalelse fra Den Internationale Domstol af 22. juli 2010 om Kosovos ensidige uafhængighedserklærings overensstemmelse med folkeretten samt til FN's Generalforsamlings resolution 64/298 af 9. september 2010, hvori Den Internationale Domstols udtalelse anerkendtes, og der blev udtrykt tilfredshed med EU's vilje til at fremme dialogen mellem Serbien og Kosovo,

| — | der henviser til resultatet af 2017-undersøgelsen om marginaliserede romaer på Vestbalkan, der blev gennemført af Kommissionen, Verdensbanken og FN's udviklingsprogram, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af 2017-undersøgelsen om marginaliserede romaer på Vestbalkan, der blev gennemført af Kommissionen, Verdensbanken og FN's udviklingsprogram,

| — | der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 21. september 2015 med titlen »Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020« (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 21. september 2015 med titlen »Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020« (SWD(2015)0182),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Kosovo, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Kosovo,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0332/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0332/2018),

| A. | der henviser til, at en fortsat betydelig indsats, understøttet af en konstruktiv dialog mellem de politiske kræfter og med nabolandene, er nødvendig for at gøre landet klar til udfordringerne ved et EU-medlemskab; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en fortsat betydelig indsats, understøttet af en konstruktiv dialog mellem de politiske kræfter og med nabolandene, er nødvendig for at gøre landet klar til udfordringerne ved et EU-medlemskab;

| B. | der henviser til, at hvert kandidatland vurderes individuelt på grundlag af dets egne resultater, og at hastigheden og kvaliteten af reformer afgør tidsplanen for tiltrædelsen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at hvert kandidatland vurderes individuelt på grundlag af dets egne resultater, og at hastigheden og kvaliteten af reformer afgør tidsplanen for tiltrædelsen;

| C. | der henviser til, at 114 lande, herunder 23 af de 28 EU-medlemsstater, har anerkendt Kosovos uafhængighed; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at 114 lande, herunder 23 af de 28 EU-medlemsstater, har anerkendt Kosovos uafhængighed;

| D. | der henviser til, at EU gentagne gange har vist sin villighed til at bistå med den økonomiske og politiske udvikling af Kosovo gennem et klart europæisk perspektiv, mens Kosovo har vist sine bestræbelser i retning af at nærme sig europæisk integration; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU gentagne gange har vist sin villighed til at bistå med den økonomiske og politiske udvikling af Kosovo gennem et klart europæisk perspektiv, mens Kosovo har vist sine bestræbelser i retning af at nærme sig europæisk integration;

| E. | der henviser til, at Kosovo som følge af den vedholdende polarisering mellem dets politiske partier har vist begrænsede fremskridt med EU-relaterede reformer, som er afgørende for at gøre yderligere fremskridt med EU-tiltrædelsesprocessen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kosovo som følge af den vedholdende polarisering mellem dets politiske partier har vist begrænsede fremskridt med EU-relaterede reformer, som er afgørende for at gøre yderligere fremskridt med EU-tiltrædelsesprocessen;

| F. | der henviser til, at Kosovos blomstrende uformelle økonomi hæmmer udviklingen af en levedygtig økonomi for landet som helhed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kosovos blomstrende uformelle økonomi hæmmer udviklingen af en levedygtig økonomi for landet som helhed;

| G. | der henviser til, at Kosovos specialiserede afdelinger og specialiserede anklagemyndighed i Haag har været fuld ud retsligt operationelle siden den 5. juli 2017; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kosovos specialiserede afdelinger og specialiserede anklagemyndighed i Haag har været fuld ud retsligt operationelle siden den 5. juli 2017;

| H. | der henviser til, at Rådet den 8. juni 2018 besluttede at nyorientere og udvide mandatet for EU's retsstatsmission (EULEX) i Kosovo og dermed bragte den retslige udøvende del af missionens mandat til ophør; der henviser til, at mandatets nye udløbsdato blev sat til den 14. juni 2020; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Rådet den 8. juni 2018 besluttede at nyorientere og udvide mandatet for EU's retsstatsmission (EULEX) i Kosovo og dermed bragte den retslige udøvende del af missionens mandat til ophør; der henviser til, at mandatets nye udløbsdato blev sat til den 14. juni 2020;

| I. | der henviser til, at Kosovo stadig er det eneste land på Vestbalkan, hvis statsborgere skal have visum for at rejse ind i Schengenområdet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kosovo stadig er det eneste land på Vestbalkan, hvis statsborgere skal have visum for at rejse ind i Schengenområdet;

| 1. | glæder sig over de vigtige love, der er vedtaget inden for rammerne af den europæiske reformdagsorden, og opfordrer til, at de gennemføres fuldt ud; mener, at der bør skabes konsensus på tværs af partierne for at få vedtaget centrale EU-relaterede reformer; ser frem til vedtagelsen af en ny europæisk reformdagsorden i 2019; |
| --- | --- |

1.

| 2. | påpeger dog det langsomme tempo i gennemførelsen af de grundlæggende reformer, som følge af manglende konsensus på tværs af partierne og den fortsatte politiske polarisering; bemærker, at dette har haft negativ indvirkning på Nationalforsamlingens og regeringens mulighed for at levere varige og bæredygtige reformer; fordømmer visse parlamentsmedlemmers obstruerende adfærd; opfordrer alle politiske partier til at etablere en inkluderende politisk dialog; understreger nødvendigheden af at forbedre Nationalforsamlingens effektive overvågning af den udøvende magt og af lovgivningens gennemsigtighed og kvalitet, herunder ved at sikre aktiv og konstruktiv deltagelse og begrænse anvendelsen af hasteprocedurer til vedtagelse af love; opfordrer til konsensus om EU-tiltrædelsesrelaterede reformer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over, at der er sket visse fremskridt inden for den offentlige forvaltning, men understreger, at der er behov for yderligere reformer; opfordrer især til, at den statslige forvaltning afpolitiseres og omstruktureres; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over den længe ventede ratifikation i marts 2018 af grænsedragningsaftalen med Montenegro fra august 2015, som markerer et skridt fremad i det gode naboskabs ånd; fremhæver betydningen af dette skridt hen imod en liberalisering af visumreglerne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer indtrængende Kosovos myndigheder til på omfattende vis at gøre noget ved tidligere konstaterede mangler i forbindelse med valg, herunder den manglende gennemsigtighed og ansvarlighed med hensyn til finansieringen af politiske partier og kampagner, og påstande om udbredte trusler mod vælgere, navnlig i mange kosovoserbiske lokalsamfund, ved at iværksætte rettidige lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger for at imødekomme de udestående henstillinger fra EU's og Europa-Parlamentets valgobservationsmissioner og fra Venedigkommissionen i god tid inden næste valg for at sikre, at det er i fuld overensstemmelse med internationale standarder; glæder sig over de fremskridt, der er gjort i valgadministrationen med hensyn til ligestilling mellem mænd og kvinder, og opfordrer Kosovo til yderligere at intensivere bestræbelserne på at øge kvinders politiske deltagelse og styrke de overordnede retlige rammer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | giver udtryk for sin bekymring over Kosovos underfinansierede retsvæsen, den udbredte korruption, elementer af erobring af staten, utilbørlig politisk indflydelse og problemer med manglende respekt for retfærdig rettergang og retfærdig proces, bl.a. i udleveringssager; fremhæver betydningen af reformprocesser på retsstatsområdet med særligt fokus på uafhængighed og effektivitet og behovet for at styrke vidnebeskyttelsen yderligere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at et repræsentativt retsvæsen og en ensartet gennemførelse af Kosovos lovgivning er forudsætninger for at tackle den inkonsekvente, langsommelige og ineffektive behandling af sager ved domstolene; glæder sig over integrationen af kosovoserbiske dommere, offentlige anklagere og administrativt personale i Kosovos retsvæsen i overensstemmelse med aftalen fra 2015 mellem Serbien og Kosovo om retsvæsenet; mener, at retsvæsenet stadig er sårbart over for utilbørlig politisk indflydelse, og at der er behov for en yderligere indsats for at opbygge kapacitet og sikre dommeres og anklageres disciplinære ansvar, herunder gennem en omfattende domstolsprøvelse af retsvæsenets funktion for alle dommere, anklagere, højtstående polititjenestemænd og kriminalefterforskere; glæder sig over oprettelsen i november 2017 af regeringskommissionen for anerkendelse og verifikation af status for ofre for seksuel vold under konflikten i Kosovo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at korruption og organiseret kriminalitet, herunder narkotikasmugling og menneskehandel, og cyberkriminalitet fortsat er problemer, som giver anledning til bekymring, og som kræver en samordnet indsats; glæder sig over de indledende fremskridt, der er gjort med at styrke resultatlisten over efterforskning og retsforfølgelse af korruption på højt niveau og sager om organiseret kriminalitet; forventer en beslutsom og vedvarende indsats i henhold til forpligtelserne i EU-tiltrædelsesprocessen; glæder sig over Ombudsmandens fortsatte indsats for at styrke sin kapacitet til at behandle sager; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer til, at der skabes en forbedret retlig ramme, og til øget effektivitet og kapacitet hos anklagemyndigheden med henblik på at muliggøre en samlet tilgang til efterforskning og retsforfølgelse, som bør dokumenteres gennem indefrysning, beslaglæggelse og inddrivelse af aktiver, og endelig domfældelse i sager om korruption på højt niveau, organiseret og økonomisk kriminalitet, hvidvask af penge og finansiering af terrorisme; efterlyser sikkerhedsmekanismer, der sikrer uafhængighed i forbindelse med retshåndhævelse og retsforfølgelse og forebyggende foranstaltninger mod korruption på tværs af forskellige sektorer; mener, at der er behov for yderligere foranstaltninger for at sikre bedre samarbejde og koordinering mellem de retshåndhævende institutioner og for at maksimere domstolenes uafhængighed og ansvarlighed; opfordrer Kosovo til at overholde internationale procedurer og regler for udlevering af udenlandske statsborgere og til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at forhindre sager som den med de seks tyrkiske statsborgere, der blev deporteret fra Kosovo til Tyrkiet i slutningen af marts 2018; glæder sig i denne forbindelse over, at Kosovos parlament besluttede at nedsætte et undersøgelsesudvalg til at undersøge denne sag; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til et reelt og konstruktivt retsligt og politimæssigt samarbejde mellem Kosovos og Serbiens myndigheder; mener, at Kosovos medlemskab af Interpol og øgede samarbejde med Europol yderligere vil forbedre effektiviteten af foranstaltninger rettet mod tværnational kriminalitet; tilskynder i mellemtiden til yderligere samarbejde om bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anser det for afgørende, at henstillingerne fra Kosovos Ombudsmand, Statsrevisoren, Korruptionsbekæmpelsesagenturet og Kontrolkommissionen for Offentlige Udbud gennemføres rettidigt og udførligt; understreger, at det er nødvendigt at rette op på mangler i systemet for offentlige udbud og forbedre det interinstitutionelle samarbejde og udvekslingen af oplysninger; henstiller kraftigt, at overvågnings-, evaluerings- og revisionskapaciteten øges, og at der vedtages og gennemføres en strategi til bekæmpelse af svig for at beskytte Kosovos og EU's finansielle interesser; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over, at Kommissionen den 18. juli 2018 har bekræftet, at benchmarkene for visumliberalisering er opfyldt; finder det yderst vigtigt, at Kosovo indrømmes visumliberalisering uden unødig forsinkelse; mener, at visumliberalisering vil forbedre stabiliteten og bringe Kosovo tættere på EU ved at gøre det nemmere at rejse og drive virksomhed, samtidig med at den bidrager til at modvirke menneskesmugling og korruption; opfordrer Rådet til hurtigt at vedtage sit mandat til at gå videre i retning af indførelsen af en visumfri ordning; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at der ud over de fremskridt, der er gjort med hensyn til opfyldelse af kravene om visumliberalisering, fortsat skal gøres en vedvarende indsats for at bekæmpe organiseret kriminalitet, narkotikasmugling, menneskesmugling og korruption, foruden konkrete bestræbelser på at håndtere strømme af irregulære migranter og nedbringe antallet af grundløse asylansøgninger; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker med tilfredshed det kraftige fald i antallet af asylansøgninger fra og tilbagetagelser af Kosovos borgere og i ansøgninger om tilbagetagelsesaftaler; ser med tilfredshed på den nye reintegrationsstrategi og opfordrer til, at den gennemføres fuldt ud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | roser Kosovos indsats for at dæmme op for den udadgående strøm af udenlandske krigere, som næsten alle er jihadistkrigere, og for at bekæmpe terrortruslerne; opfordrer til et aktivt regionalt samarbejde om bekæmpelse af potentiel terrorvirksomhed og afbrydelse af de finansielle strømme, der er bestemt til finansiering af terrorisme; opfordrer indtrængende Kosovo til at sætte ind over for radikalisering via internettet og ekstremistisk påvirkning udefra; fremhæver betydningen af at forebygge terrorisme og af at retsforfølge formodede krigere samt af rehabilitering, uddannelse og social reintegration af dem og deres familier; understreger, at det er nødvendigt at forebygge radikalisering af indsatte, og navnlig sårbare unge, og arbejde aktivt med deres afradikalisering; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fordømmer utvetydigt drabet på den kosovoserbiske politiker Oliver Ivanović; anser drabet på ham for at være et alvorligt tilbageslag for de konstruktive og moderate stemmer i det kosovoserbiske samfund; fremhæver som et presserende anliggende behovet for et reelt samarbejde mellem efterforskere fra Kosovo og Serbien og for international støtte, så både gerningsmændene bag drabet og dem, som gav ordre til det, bringes for en domstol hurtigst muligt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | beklager modviljen mod at behandle sager om krigsforbrydelser og understreger vigtigheden af et klart politisk tilsagn om, at de vil blive ført til ende; opfordrer indtrængende Kosovos myndigheder til at vise deres resolutte og vedholdende engagement med hensyn til deres internationale forpligtelser i forbindelse med Kosovos specialiserede afdelinger og specialiserede anklagemyndighed i Haag; giver udtryk for dyb bekymring over, at medlemmer af Kosovos Nationalforsamling i december 2017 forsøgte at få ophævet loven om Kosovos specialiserede afdelinger og specialiserede anklagemyndighed; beklager dybt, at disse bestræbelser førte til, at det ikke lykkedes at få vedtaget fælles henstillinger efter udsættelsen af det fjerde møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Kosovo til den 17.-18. januar 2018; opfordrer til en konstruktiv tilgang til Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Kosovo og til et forbedret parlamentarisk samarbejde i denne henseende; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer indtrængende myndighederne til at øge det gensidige retlige samarbejde mellem Kosovos og Serbiens anklagemyndigheder og til at støtte oprettelsen af en regional kommission til at fastslå fakta vedrørende krigsforbrydelser og andre alvorlige menneskerettighedskrænkelser, som blev begået i det tidligere Jugoslavien mellem 1991 og 2001; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at EULEX har spillet en vigtig rolle med hensyn til at styrke det uafhængige retsvæsen, politi og toldvæsen; anerkender endvidere EULEX' forebyggende og forsonende rolle i forbindelse med retsforfølgelse og domfældelse i sager om krigsforbrydelser, korruption og organiseret kriminalitet og dens vedvarende indsats for at identificere savnede personer og afdække gravpladser med henblik på at få løst sager fuldstændigt; anbefaler, at der foretages en vurdering af missionens styrker og svagheder; |
| --- | --- |

19.

| 20. | gentager sin opfordring til EULEX om at øge dens effektivitet og opretholde de højeste standarder for gennemsigtighed og en nultolerancetilgang til korruption, dårlig forvaltning, embedsmisbrug og politisk pres og indblanding; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver, at det er nødvendigt straks at informere Kosovos Nationalforsamling om EULEX' aktiviteter og om eventuelle ændringer af dens retlige status; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tager EULEX' nye mandat og slutdato til efterretning; understreger imidlertid, at opnåelse af konkrete fremskridt i Kosovo er vigtigere end en fast tidsplan; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer til, at håndhævelsen af menneskerettighedsrammen gøres til en topprioritet og understøttes af passende og tilstrækkelig koordination og finansiering, navnlig inden for områderne ligestilling mellem kønnene, beskyttelse af børn og arbejdstagere, social udstødelse og forskelsbehandling af personer med handicap, etniske og sproglige mindretal og lokalsamfund samt af LGBTI-personer; fremhæver behovet for at styrke Agenturet for Ligestilling og den nationale koordinator for beskyttelse mod vold i hjemmet samt for at styrke forebyggelse og retsforfølgelse af denne type lovovertrædelser; gentager, at det er nødvendigt, at lovforslaget om religionsfrihed vedtages; |
| --- | --- |

23.

| 24. | giver udtryk for sin dybe bekymring over uligheden mellem mænd og kvinder og kønsbaseret vold; opfordrer indtrængende Kosovo til at sikre fuldstændig og rettidig gennemførelse af ligestillingslovgivning og lovgivning om ikkeforskelsbehandling; udtrykker sin dybe bekymring over, at der ikke er gjort fremskridt med gennemførelsen af strategien og handlingsplanen til bekæmpelse af vold i hjemmet, og opfordrer myndighederne til at indføre strengere og virkningsfulde foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold, bl.a. gennem en styrkelse af Agenturet for Ligestilling og den nationale koordinator for beskyttelse mod vold i hjemmet; giver udtryk for sin bekymring over underrepræsentationen af kvinder i beslutningstagende stillinger; opfordrer Kosovos myndigheder til at prioritere at gøre noget ved integrering af kønsaspektet, bl.a. i forbindelse med den europæiske reformdagsorden og med civilsamfundet, herunder kvindeorganisationer; tilskynder Kosovo til i højere grad at tage fat på spørgsmålet om retfærdighed og støtte til kvinder, der blev udsat for seksuel vold under krigen; opfordrer indtrængende Kosovo til at gennemføre bestemmelserne i Istanbulkonventionen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kosovos Nationalforsamling til at tage det fælles holdningsdokument, som EU, UNICEF, Koalitionen af NGO'er for Beskyttelse af Børn i Kosovo (KOMF) og Red Barnet har underskrevet, med i betragtning ved udarbejdelsen af loven om beskyttelse af børn; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker med bekymring, at Kosovo har gjort begrænsede fremskridt hvad angår rettigheder for personer med handicap; opfordrer Kosovo til at sikre ikkeforskelsbehandling og lige muligheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Kosovos myndigheder til at prioritere at tage sig af mindretalsanliggender, herunder deres rettigheder, både kulturelle og sproglige, og deres muligheder; beklager, at mindretal, såsom romaer, ashkalier og egyptere, fortsat har problemer med at erhverve personlige dokumenter, hvilket har indflydelse på deres mulighed for at få adgang til statsborgerskab, uddannelse, sundhedspleje og social bistand, og opfordrer myndighederne i Kosovo til at gøre noget ved disse problemer; glæder sig over myndighedernes vilje til at anerkende rettighederne for personer med historisk bulgarsk etnicitet i regionerne Gora og Zhupa; glæder sig over vedtagelsen af den nye strategi og handlingsplan for inklusion af romaer og ashkalier i Kosovos samfund 2017-2021 og opfordrer Kosovo til at spille en aktiv rolle i det regionale samarbejde om integration af romaer 2020, som gennemføres af det regionale samarbejdsråd; |
| --- | --- |

27.

| 28. | beklager den vedvarende forskelsbehandling af LGBTI-personer og stigningen i hadefulde ytringer på internettet i forbindelse med Gay Pride i Pristina; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at det er nødvendigt at vedtage det nye udkast til lov om foreningsfrihed for NGO'er; opfordrer til større opmærksomhed i forbindelse med udarbejdelse og gennemførelse af lovgivning på områder, der har indvirkning på civilsamfundets spillerum, så det sikres, at lovgivningen ikke medfører en uforholdsmæssig stor byrde eller får en diskriminerende virkning for civilsamfundsorganisationer eller mindsker civilsamfundets spillerum; fremhæver, at det er nødvendigt, at der er offentlig finansiering til rådighed for civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at det er nødvendigt at sikre den redaktionelle frihed, den finansielle bæredygtighed og uafhængigheden for Kosovos offentlige radio- og tv-selskab og at sikre gennemsigtighed med hensyn til privat medieejerskab i overensstemmelse med henstillingerne i Kommissionens årsrapport; opfordrer indtrængende til, at al relevant lovgivning i denne henseende bliver gennemført; efterlyser forbedringer med hensyn til flersprogede radio- og tv-udsendelser og til kvaliteten af den information, der tilbydes alle befolkningsgrupper i Kosovo; giver udtryk for sin bekymring over stigningen i antallet af trusler og angreb mod journalister og opfordrer indtrængende Kosovos myndigheder til omgående at efterforske og retsforfølge de ansvarlige; glæder sig over, at Kosovos regering har godkendt lovforslaget om beskyttelse af whistleblowere; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer til fortsatte bestræbelser på en vidtstrakt normalisering af forbindelserne mellem Serbien og Kosovo; mener, at en fuldstændig normalisering af forbindelserne med Serbien i henhold til en retligt bindende aftale og gennemførelsesordninger hertil ikke vil være mulig uden en udstrakt og gensidig anvendelse af de eksisterende aftaler og er et centralt element i begge parters vej mod europæisk integration; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker den igangværende debat og de offentlige udtalelser om mulige tilpasninger af grænsen mellem Serbien og Kosovo, herunder udveksling af territorier; fremhæver både Kosovos og Serbiens multietniske karakter, og at etnisk homogene stater ikke bør være målet i regionen; støtter den dialog, som EU fremmer som en ramme for at nå frem til en omfattende normaliseringsaftale mellem Serbien og Kosovo; mener, at en hvilken som helst aftale kun vil kunne accepteres, hvis den er aftalt i fællesskab under hensyntagen til den generelle stabilitet i regionen og til folkeretten; |
| --- | --- |

32.

| 33. | bemærker, at fem EU-medlemsstater endnu ikke har anerkendt Kosovo, og anmoder dem om at gøre det; understreger, at anerkendelse vil være til gavn for normaliseringen af forbindelserne mellem Kosovo og Serbien; |
| --- | --- |

33.

| 34. | er af den opfattelse, at gennemførelsen af dialogen mellem Beograd og Pristina skal foregå åbent og gennemsigtigt, og at de ansvarlige for den regelmæssigt bør høre Kosovos Nationalforsamling om udviklingen i dialogen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | beklager, at mange af de aftaler, der er indgået indtil nu, ikke er blevet gennemført eller er blevet forsinket, f.eks. dem om energi og om sammenslutningen af kommuner med serbisk flertal; opfordrer indtrængende begge parter til at gennemføre alle aftalerne i god tro; gentager sin opfordring til Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om at gennemføre en evaluering af begge parters resultater med overholdelsen af deres forpligtelser med henblik på at imødegå alle de udfordringer, man støder på i forbindelse med gennemførelsen; opfordrer indtrængende Serbiens og Kosovos regering til at afholde sig fra enhver handling, der kan undergrave tilliden mellem parterne og bringe den konstruktive videreførelse af dialogen i fare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | giver udtryk for sin dybe bekymring over det stigende antal sammenstød mellem etniske grupper; fordømmer på det kraftigste alle tilfælde af intimidering og vold; forventer, at Kosovos myndigheder omgående tager afstand fra sådanne handlinger, og opfordrer til, at gerningsmændene identificeres og stilles for en domstol; opfordrer de nationale og lokale myndigheder til at gøre en yderligere indsats for at gennemføre vedtagne love med henblik på at videreudvikle et multietnisk samfund; beklager den tiltagende nationalistiske og ekstreme retorik i regionen og anmoder Kommissionen om yderligere at støtte forsoning gennem kulturelle projekter; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer endnu en gang til øjeblikkelig og uhindret åbning af Mitrovica-broen, hvilket udgør et vigtigt skridt i retning af en genforening af byen; opfordrer til, at den frie bevægelighed gennemføres fuldt ud; opfordrer de serbiske og kosovoske myndigheder til at fremme mellemfolkelig kontakt mellem lokalsamfundene med henblik på at styrke dialogen, også på ikke-statsligt niveau; glæder sig i denne forbindelse over Peja/Sac-programmet for gensidigt samarbejde og opfordrer Kommissionen til at støtte lignende initiativer; glæder sig over udviklingen af infrastrukturprojekter, der giver mulighed for øget kontakt, såsom Nis-Merdare-Pristina-motorvejen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ser med tilfredshed på Kosovos bestræbelser på at opretholde konstruktive naboskabsforbindelser i hele regionen og proaktivt tilpasse sig EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), og opfordrer til yderligere fremskridt på dette område; mener, at Kosovos medlemskab af internationale organer ville give rettigheder og forpligtelser, som indebærer anvendelse af internationale normer og standarder; opfordrer til, at der anlægges en positiv tilgang til Kosovos deltagelse i internationale organisationer; |
| --- | --- |

38.

| 39. | fremhæver det presserende behov for, at der vedtages og gennemføres foranstaltninger, som sikrer gennemsigtige og konkurrencedygtige privatiseringsprocedurer, og for at de påståede uregelmæssigheder undersøges; er bekymret over, at pengeoverførsler fra migranter udgør en betydelig drivkraft for den nationale efterspørgsel; giver udtryk for bekymring over forskelsbehandlingen af kvinder på arbejdsmarkedet, navnlig under ansættelsesprocessen; |
| --- | --- |

39.

| 40. | giver udtryk for sin bekymring over de skrækkelige procedurer for registrering af lægemidler og over kvaliteten af lægemidler og korruptionen i sundhedssektoren generelt; opfordrer indtrængende Kosovos sundhedsministerium til at fremskynde sit arbejde med at undersøge sådanne forbrydelser og hurtigst muligt gøre noget ved problemerne med registrering og kvalitet; opfordrer til en gennemgribende reform af sundhedssektoren, herunder indførelse af universel sygesikring, for at sikre adgang til sundhedsydelser for alle; understreger, at der er behov for tilstrækkelig finansiering af det offentlige sundhedssystem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en regional strategi til bekæmpelse af den vedvarende ungdomsarbejdsløshed og hjerneflugt ved at tackle den manglende kompetencemæssige overensstemmelse mellem uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet, forbedre kvaliteten af undervisningen og sikre tilstrækkelig finansiering af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger og erhvervsuddannelsesordninger såvel som tilstrækkelige børnepasningsordninger og førskoleundervisningsfaciliteter; beklager de manglende fremskridt med hensyn til at forbedre uddannelseskvaliteten; opfordrer de relevante aktører til at medtage personer, der tilhører minoritetsgrupper, i udformningen og gennemførelsen af beskæftigelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer indtrængende Kosovo til fuldt ud at udnytte de muligheder, som findes i EU's programmer; glæder sig over undertegnelsen af aftalen om Kosovos deltagelse i programmerne Erasmus+ og Et Kreativt Europa; opfordrer Kosovos myndigheder og Kommissionen til yderligere at støtte SMV'er med henblik på at udvikle en bæredygtig økonomi for Kosovo; støtter forslaget om at sænke roamingtaksterne på Vestbalkan; |
| --- | --- |

42.

| 43. | henleder opmærksomheden på den ekstremt dårlige luftkvalitet i Pristina og andre stærkt forurenede byer; efterlyser effektive systemer til overvågning af luft- og vandkvaliteten, forbedring af infrastrukturen til spildevandsbehandling samt pålidelige og lettilgængelige realtidsdata om forurening; udtrykker bekymring over dårlig affaldsforvaltning, ikke-bæredygtig deponering og udbredt ulovlig affaldsudtømningspraksis; opfordrer indtrængende myndighederne til at vedtage mål for sortering og genanvendelse af affald, forbedre de lokale faciliteter til indsamling og genanvendelse af affald og drage dem, der forurener, til ansvar; opfordrer FN til hurtigt at yde den nødvendige støtte til ofrene for blyforgiftning i visse flygtningelejre i Kosovo, herunder gennem den imødesete trustfond; |
| --- | --- |

43.

| 44. | bemærker, at de fleste henstillinger vedrørende energipolitikken fra sidste års rapport ikke er blevet gennemført; understreger, at det er nødvendigt at gå væk fra anvendelsen af brunkul til ikke-bæredygtig produktion af energi, og at det haster med lukke kraftværket Kosovo A ned og sikre yderligere produktions- og importkapacitet til bæredygtig energi; bemærker de delvise fremskridt med den tredje energipakke og understreger, at det er nødvendigt at sikre, at Kosovos energireguleringsmyndighed er uafhængig; opfordrer til en øget indsats med hensyn til energieffektivitet og energibesparelser, navnlig i byggesektoren; bemærker, at selv om lovforslaget om energieffektivitet blev vedtaget ved førstebehandlingen, hæmmes energieffektiviseringen af de manglende fremskridt med gennemførelsen af energiaftalen mellem Kosovo og Serbien; opfordrer myndighederne til at oprette en energieffektivitetsfond; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at de planlagte vandkraftværker bør opfylde EU's miljøstandarder; glæder sig i denne forbindelse over miljøministerens beslutning om at vurdere og suspendere de tilladelser, der er udstedt til vandkraftprojekter; |
| --- | --- |

45.

| 46. | beklager de manglende fremskridt med hensyn til at udnytte potentialet for vedvarende energi; opfordrer myndighederne til at vedtage handlingsplanen til energistrategien 2017-2026 for at nå det obligatoriske mål for vedvarende energi på 25 % i 2020; opfordrer indtrængende Kommissionen til at optrappe bistanden i denne henseende; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer indtrængende Kosovos myndigheder til at vedtage troværdige og bæredygtige politikker for offentlig transport og mobilitet for at tackle mangeårige infrastrukturmangler; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Kosovos regering og Nationalforsamling. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EUT L 146 af 11.6.2018, s. 5.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/135

---

P8_TA(2018)0480

Kommissionens 2018-rapport om den tidligere jugoslaviske republik Makedonien

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (2018/2145(INI))

(2020/C 363/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds beslutning af 16. december 2005 om at give landet status som kandidat til EU-medlemsskab; |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds beslutning af 16. december 2005 om at give landet status som kandidat til EU-medlemsskab;

| — | der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen (SAA) mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien på den anden side, |
| --- | --- |

—

der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen (SAA) mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien på den anden side,

| — | der henviser til den endelige aftale om løsning af uoverensstemmelserne som beskrevet i FN's Sikkerhedsråds resolution 817 (1993) og 845 (1993), ophævelsen af interimsaftalen af 1995 og etableringen af et strategisk partnerskab mellem Grækenland og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien af 17. juni 2018, også kendt som Prespa-aftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige aftale om løsning af uoverensstemmelserne som beskrevet i FN's Sikkerhedsråds resolution 817 (1993) og 845 (1993), ophævelsen af interimsaftalen af 1995 og etableringen af et strategisk partnerskab mellem Grækenland og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien af 17. juni 2018, også kendt som Prespa-aftalen,

| — | der henviser til den rammeaftale, der blev indgået i Ohrid og undertegnet i Skopje den 13. august 2001 (Ohridrammeaftalen, »ORA«), |
| --- | --- |

—

der henviser til den rammeaftale, der blev indgået i Ohrid og undertegnet i Skopje den 13. august 2001 (Ohridrammeaftalen, »ORA«),

| — | der henviser til Kommissionens hastende reformprioriteter for den tidligere jugoslaviske republik Makedonien fra juni 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hastende reformprioriteter for den tidligere jugoslaviske republik Makedonien fra juni 2015,

| — | der henviser til den politiske aftale (den såkaldte Pržino-aftale), der blev indgået mellem de fire vigtigste politiske partier i Skopje den 2. juni og den 15. juli 2015, og til firepartiaftalen om dens gennemførelse af 20. juli og 31. august 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske aftale (den såkaldte Pržino-aftale), der blev indgået mellem de fire vigtigste politiske partier i Skopje den 2. juni og den 15. juli 2015, og til firepartiaftalen om dens gennemførelse af 20. juli og 31. august 2016,

| — | der henviser til henstillingerne fra den højtstående ekspertgruppe vedrørende systematiske retsstatsspørgsmål af 14. september 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne fra den højtstående ekspertgruppe vedrørende systematiske retsstatsspørgsmål af 14. september 2017,

| — | der henviser til Berlinprocessen, som blev igangsat den 28. august 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Berlinprocessen, som blev igangsat den 28. august 2014,

| — | der henviser til OSCE/ODIHR's endelige rapporter om det tidlige parlamentsvalg den 11. december 2016, som også blev fulgt af Europa-Parlamentet, samt kommunalvalget den 15. oktober og den 29. oktober 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til OSCE/ODIHR's endelige rapporter om det tidlige parlamentsvalg den 11. december 2016, som også blev fulgt af Europa-Parlamentet, samt kommunalvalget den 15. oktober og den 29. oktober 2017,

| — | der henviser til erklæringen fra topmødet mellem EU og Vestbalkan den 17. maj 2018 og dets prioriterede »Sofiadagsorden«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra topmødet mellem EU og Vestbalkan den 17. maj 2018 og dets prioriterede »Sofiadagsorden«,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 28. juni 2018 om godkendelse af konklusionerne om udvidelsen og den stabiliserings- og associeringsproces, der blev vedtaget af Rådet den 26. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 28. juni 2018 om godkendelse af konklusionerne om udvidelsen og den stabiliserings- og associeringsproces, der blev vedtaget af Rådet den 26. juni 2018,

| — | der henviser til den afgørelse, som stats- og regeringscheferne traf på NATO-mødet den 11.-12. juli 2018, som opfordrede landet til at indlede forhandlinger om tiltrædelse til NATO, |
| --- | --- |

—

der henviser til den afgørelse, som stats- og regeringscheferne traf på NATO-mødet den 11.-12. juli 2018, som opfordrede landet til at indlede forhandlinger om tiltrædelse til NATO,

| — | der henviser til det 14. møde i Stabiliserings- og Associeringsrådet mellem den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og EU den 13. juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 14. møde i Stabiliserings- og Associeringsrådet mellem den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og EU den 13. juli 2018,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018 med titlen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018 med titlen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (COM(2018)0065),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. april 2018 med titlen »Meddelelse af 2018 om EU's udvidelsespolitik« (COM(2018)0450), som er ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om 2018-rapporten om Bosnien-Hercegovina (SWD(2018)0154), der anbefaler, at der indledes tiltrædelsesforhandlinger på baggrund af de fremskridt, der er gjort, og med henblik på en fortsat forpligtelse til at gennemføre reformer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. april 2018 med titlen »Meddelelse af 2018 om EU's udvidelsespolitik« (COM(2018)0450), som er ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om 2018-rapporten om Bosnien-Hercegovina (SWD(2018)0154), der anbefaler, at der indledes tiltrædelsesforhandlinger på baggrund af de fremskridt, der er gjort, og med henblik på en fortsat forpligtelse til at gennemføre reformer,

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument om dens vurdering af den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens økonomiske reformprogram (SWD(2018)0134) og de fælles konklusioner fra den økonomiske og finansielle dialog mellem EU, det vestlige Balkan og Tyrkiet af 25. maj 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument om dens vurdering af den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens økonomiske reformprogram (SWD(2018)0134) og de fælles konklusioner fra den økonomiske og finansielle dialog mellem EU, det vestlige Balkan og Tyrkiet af 25. maj 2018,

| — | der henviser til de henstillinger, der blev vedtaget på det 14. møde i Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-den tidligere jugoslaviske republik Makedonien i Strasbourg den 7.-8. februar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til de henstillinger, der blev vedtaget på det 14. møde i Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-den tidligere jugoslaviske republik Makedonien i Strasbourg den 7.-8. februar 2018,

| — | der henviser til Jean Monnet-dialogprocessen under ledelse af landets parlament (Sobranie) og dets politiske partier, der blev lanceret i Ohrid den 17.-18. maj 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Jean Monnet-dialogprocessen under ledelse af landets parlament (Sobranie) og dets politiske partier, der blev lanceret i Ohrid den 17.-18. maj 2018,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om landet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om landet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0341/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0341/2018),

| A. | der henviser til, at den nye regering ved at gennemføre robuste og omfattende demokratiske reformer og aktivt forbedre sine naboforbindelser udviser et kontinuerligt engagement i landets europæiske og euro-atlantiske kurs; der henviser til, at reformindsatsen bør kombineres med fortsat EU-støtte til gennemførelse af de hastende reformprioriteter og målbare resultater; der henviser til, at udsigten til EU-medlemskab er et godt incitament for reformer i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, navnlig med hensyn til retsstatsprincippet, domstolenes uafhængighed og bekæmpelse af korruption; der henviser til, at den tidligere jugoslaviske republik Makedonien anses for at være det kandidatland, der har gjort størst fremskridt med hensyn til at tilpasse sin lovgivning til EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den nye regering ved at gennemføre robuste og omfattende demokratiske reformer og aktivt forbedre sine naboforbindelser udviser et kontinuerligt engagement i landets europæiske og euro-atlantiske kurs; der henviser til, at reformindsatsen bør kombineres med fortsat EU-støtte til gennemførelse af de hastende reformprioriteter og målbare resultater; der henviser til, at udsigten til EU-medlemskab er et godt incitament for reformer i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, navnlig med hensyn til retsstatsprincippet, domstolenes uafhængighed og bekæmpelse af korruption; der henviser til, at den tidligere jugoslaviske republik Makedonien anses for at være det kandidatland, der har gjort størst fremskridt med hensyn til at tilpasse sin lovgivning til EU-lovgivningen;

| B. | der henviser til, at Prespa-aftalen af 17. juni 2018 om bilæggelse af tvister og om etablering af et strategisk partnerskab mellem den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og Grækenland sender et stærkt tiltrængt positivt signal om stabilitet og forsoning i hele den vestlige Balkanregion, fremmer det gode naboskabs ånd og det regionale samarbejde og baner vejen for landets integration i Europa; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Prespa-aftalen af 17. juni 2018 om bilæggelse af tvister og om etablering af et strategisk partnerskab mellem den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og Grækenland sender et stærkt tiltrængt positivt signal om stabilitet og forsoning i hele den vestlige Balkanregion, fremmer det gode naboskabs ånd og det regionale samarbejde og baner vejen for landets integration i Europa;

| C. | der henviser til, at der blev aftalt 11 tillidsskabende foranstaltninger mellem Grækenland og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, primært med hensyn til politiske anliggender og EU-anliggender, uddannelse og kultur, handel og økonomisk samarbejde, konnektivitet, retlige og indre anliggender samt sundhedssamarbejde; der henviser til, at disse tillidsskabende foranstaltninger allerede har ført til håndgribelige resultater; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der blev aftalt 11 tillidsskabende foranstaltninger mellem Grækenland og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, primært med hensyn til politiske anliggender og EU-anliggender, uddannelse og kultur, handel og økonomisk samarbejde, konnektivitet, retlige og indre anliggender samt sundhedssamarbejde; der henviser til, at disse tillidsskabende foranstaltninger allerede har ført til håndgribelige resultater;

| D. | der henviser til, at alle politiske partier og statsinstitutioner har pligt til at bidrage til en mere inklusiv og åben politisk atmosfære, således at der kan gøres yderligere fremskridt i EU-tiltrædelsesprocessen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at alle politiske partier og statsinstitutioner har pligt til at bidrage til en mere inklusiv og åben politisk atmosfære, således at der kan gøres yderligere fremskridt i EU-tiltrædelsesprocessen;

| E. | der henviser til, at landet yderligere skal styrke bl.a. den parlamentariske lovgivnings- og tilsynskapacitet, retsvæsenet, respekten for retsstatsprincippet, mediefriheden og bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og korruption; der henviser til, at der er behov for en vedholdende reformindsats inden for den offentlige forvaltning, økonomien og beskæftigelsen, og at der også er behov for en omfattende revision af Ohridrammeaftalen. |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at landet yderligere skal styrke bl.a. den parlamentariske lovgivnings- og tilsynskapacitet, retsvæsenet, respekten for retsstatsprincippet, mediefriheden og bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og korruption; der henviser til, at der er behov for en vedholdende reformindsats inden for den offentlige forvaltning, økonomien og beskæftigelsen, og at der også er behov for en omfattende revision af Ohridrammeaftalen.

| F. | der henviser til, at den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens tiltrædelse til NATO vil bidrage til fred og stabilitet i hele regionen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens tiltrædelse til NATO vil bidrage til fred og stabilitet i hele regionen;

| G. | der henviser til, at Det Europæiske Råd den 28. juni 2018 godkendte Rådets konklusioner af 26. juni 2018 om vejen frem mod indledningen af tiltrædelsesforhandlinger i juni 2019; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Det Europæiske Råd den 28. juni 2018 godkendte Rådets konklusioner af 26. juni 2018 om vejen frem mod indledningen af tiltrædelsesforhandlinger i juni 2019;

| H. | der henviser til, at Kommissionen den 18. juli 2018 paraferede en statusaftale med den tidligere jugoslaviske republik Makedonien for at give Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtnings (Frontex) teams adgang til at gennemføre fælles operationer med og inden for landet med henblik på migrations- og grænseforvaltning som et af hovedelementerne i Kommissionens strategi for det vestlige Balkan; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen den 18. juli 2018 paraferede en statusaftale med den tidligere jugoslaviske republik Makedonien for at give Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtnings (Frontex) teams adgang til at gennemføre fælles operationer med og inden for landet med henblik på migrations- og grænseforvaltning som et af hovedelementerne i Kommissionens strategi for det vestlige Balkan;

| I. | der henviser til, at luftforurening er et alvorligt problem i de makedonske byer, og ifølge den seneste undersøgelse fra Finlands meteorologiske institut og det makedonske offentlige sundhedsinstitut har Skopje og Tetovo den højeste koncentration af småpartikler i luften (PM 2,5) blandt alle europæiske byer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at luftforurening er et alvorligt problem i de makedonske byer, og ifølge den seneste undersøgelse fra Finlands meteorologiske institut og det makedonske offentlige sundhedsinstitut har Skopje og Tetovo den højeste koncentration af småpartikler i luften (PM 2,5) blandt alle europæiske byer;

| J. | der henviser til, at Balkanregionen er strategisk vigtig; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Balkanregionen er strategisk vigtig;

| K. | der henviser til, at hvert kandidatland vurderes individuelt på grundlag af dets egne resultater, og at hastigheden og kvaliteten af reformer afgør tidsplanen for tiltrædelsen og hastigheden af forhandlingerne; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at hvert kandidatland vurderes individuelt på grundlag af dets egne resultater, og at hastigheden og kvaliteten af reformer afgør tidsplanen for tiltrædelsen og hastigheden af forhandlingerne;

| L. | der henviser til, at Nikola Gruevski efter en grundig og gennemsigtig retssag blev dømt for magtmisbrug og idømt to års fængsel; der henviser til, at flere domstole fastholdt denne dom, og at afgørelsen trådte i kraft, efter at alle appelmuligheder var udtømt; der henviser til, at han også er blevet tiltalt i fire yderligere verserende straffesager og er involveret i yderligere fem igangværende strafferetlige efterforskninger; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Nikola Gruevski efter en grundig og gennemsigtig retssag blev dømt for magtmisbrug og idømt to års fængsel; der henviser til, at flere domstole fastholdt denne dom, og at afgørelsen trådte i kraft, efter at alle appelmuligheder var udtømt; der henviser til, at han også er blevet tiltalt i fire yderligere verserende straffesager og er involveret i yderligere fem igangværende strafferetlige efterforskninger;

Overordnede reformer og gode naboskabsforbindelser

| 1. | glæder sig over regeringens stærke politiske tilsagn til at gennemføre Pržino-aftalen og de hastende reformprioriteter fuldt ud, hvilket har ført til en intensiveret indsats for EU-relaterede reformer, baseret på samarbejde mellem parterne og mellem etniske grupper og høringer af civilsamfundet, og understreger vigtigheden af at fortsætte denne indsats for landets europæiske fremtid; tilskynder den nye regering til at opretholde den positive fremdrift og sikre fremskridt, sætte skub i og fuldt ud gennemføre EU-relaterede reformer på en gennemsigtig og inkluderende måde; opfordrer til, at den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens tiltrædelse til de euro-atlantiske organisationer støttes med henblik på at styrke den regionale sikkerhed; |
| --- | --- |

1.

| 2. | roser kraftigt de positive diplomatiske og aktive tillidsskabende bestræbelser, der har ført til et kompromis, løsning af udestående bilaterale spørgsmål og fremme af det gode naboskab; understreger, at bilaterale spørgsmål ikke må stå i vejen for tiltrædelsesprocessen; glæder sig meget over ikrafttrædelsen den 14. februar 2018 af venskabstraktaten med Bulgarien, som bør bane vejen for et langvarigt og forsonligt naboskab mellem de to lande; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over Prespa-aftalen af 17. juni 2018 mellem Grækenland og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og roser begge sider for deres store indsats for at nå frem til en gensidigt tilfredsstillende løsning på navnespørgsmålet; glæder sig over, at den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens parlament ratificerede aftalen den 20. juni og den 5. juli 2018; mener, at det er i landets borgeres interesse, at alle politiske aktører og civilsamfundet handler på en konstruktiv måde og påtager sig deres historiske ansvar; opfordrer indtrængende parterne til at prioritere deres lands interesser over partipolitiske interesser, på behørig vis at underrette deres borgere om aftalens indhold og konsekvenser og omhyggeligt afslutte alle interne procedurer for ratificering og gennemførelse af denne strategisk vigtige aftale, hvorved der bringes en ende på en langvarig geopolitisk usikkerhed, og man foregår med et godt eksempel for fred og stabilitet i regionen; understreger vigtigheden af folkeafstemningen den 30. september 2018 om den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens tiltrædelse til EU og NATO; |
| --- | --- |

3.

| 4. | noterer sig resultatet af folkeafstemningen den 30. september 2018; understreger behovet for yderligere støtte til landets euroatlantiske fremtid og til gennemførelsen af Prespa-aftalen af 17. juni 2018; opfordrer regeringen i Skopje til at træffe alle nødvendige og mulige foranstaltninger for at opfylde bestemmelserne i Prespa-aftalen, som åbner døren til forhandlinger om tiltrædelse af EU og NATO; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over afstemningen den 19. oktober 2018 i Sobranie, der indledte processen for en forfatningsændring med henblik på at gennemføre bestemmelserne i Prespa-aftalen; opfordrer alle politiske partier til at fortsætte samarbejdet i en ånd af fælles ansvar i de næste faser af ændringsproceduren; gentager sin stærke støtte til landets europæiske og euroatlantiske fremtid og opfordrer indtrængende regeringen og parlamentet til at fortsætte deres arbejde med reformer, som vil bane vejen for EU-tiltrædelse; tilskynder den særlige offentlige anklagemyndighed og domstolene til at gennemføre deres uafhængige undersøgelser af alle verserende sager om politiske og strafferetlige forseelser og retsforfølge de ansvarlige; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over landets diplomatiske bestræbelser på at fremme det bilaterale og regionale samarbejde med Albanien og opbygge nye kvalitative forbindelser på områder som handel, retshåndhævelse, bekæmpelse af svig og bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at landet allerede har opnået en høj grad af tilpasning til den gældende EU-ret; beklager ikke desto mindre det forhold, at noget af denne lovgivning endnu ikke er blevet gennemført; bemærker forbedringerne i tilpasningen til EU's erklæringer og Rådets afgørelser om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og fremhæver vigtigheden af gradvis at opnå en fuldstændig tilpasning, som er en forudsætning for landets euroatlantiske fremtid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | anerkender det fremskridt, der er gjort i den offentlige sektor med vedtagelsen af en strategien for reform af den offentlige forvaltning og programmet for reform af forvaltning af offentlige finanser; opfordrer regeringen til at sikre fuld gennemførelse af disse reformer; tilskynder landet til at styrke professionalismen yderligere ved at forbedre gennemsigtigheden og lige repræsentation samt sikre fuld respekt for meritbaseret ansættelse til offentlige stillinger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fordømmer på det kraftigste angrebet den 27. april 2017 på landets parlament, som udgør et angreb på demokratiet, og hvor flere parlamentsmedlemmer og journalister led alvorlige kvæstelser, og opfordrer til, at initiativtagerne og gerningsmændene bliver retsforfulgt; glæder sig over den pågående efterforskning og retsforfølgelse i denne sag; understreger, at fastlæggelse af ansvarlighed for disse voldshandlinger fortsat bør ske i overensstemmelse med loven og på en gennemsigtig, uafhængig og proportional måde; fordømmer yderligere enhver form for obstruktion og ethvert misbrug af parlamentets procedurer eller af præsidentens beføjelser, som er i strid med forfatningen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tilslutter sig fuldt ud Kommissionens henstilling og den deraf følgende afgørelse fra Rådet, der fastsætter juni 2019 som datoen for indledning af tiltrædelsesforhandlinger i anerkendelse af den opmuntrende reformindsats; mener, at en hurtig åbning af screeningprocessen og tiltrædelsesforhandlingerne vil understøtte og uddybe reformarbejdet; mener, at indledningen af forhandlinger vil give yderligere incitamenter til demokratisering og styrke kontrollen og ansvarligheden; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over, at NATO den 11. juli 2018 formelt inviterede landet til at indlede forhandlinger om tiltrædelse til organisationen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens medlemskab af NATO kan bidrage til at opnå større sikkerhed og politisk stabilitet i Sydøsteuropa; opfordrer alle de af EU's medlemsstater, som er NATO-medlemmer, til aktivt at støtte landets tiltrædelse til NATO; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over, at landet snart går ind i anden fase af stabiliserings- og associeringsaftalen, og at det er blevet en del af initiativet for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav, og opfordrer Rådet til at tage landet med ind under EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav; |
| --- | --- |

13.

Demokratisering

| 14. | glæder sig over de indledende skridt, der er taget til at genindføre kontrolforanstaltninger og øge inklusionen gennem foranstaltninger til forbedring af det miljø, hvori uafhængige tilsynsinstitutioner, medier og civilsamfundsorganisationer (CSO'er) virker; glæder sig over den konstruktive dialog mellem regeringen og CSO'er samt den rolle, som sidstnævnte har spillet med hensyn til at sikre bedre kontrolforanstaltninger; understreger, at de igangværende grundlæggende ændringer bør gennemføres i en inklusiv og åben politisk atmosfære; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sætter pris på regeringens bestræbelser på at forebygge tilbageskridt og eliminere de resterende elementer af erobring af staten og opfordrer til, at denne indsats intensiveres; minder om, at landet var frontløber i tiltrædelsesprocessen i 2000'erne; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over forbedringer i valglovgivningen, men understreger behovet for en rettidig revision af valgloven, hvor de resterende anbefalinger fra OSCE/ODIHR, Venedigkommissionen og GRECO om kampagnefinansiering og politiske partier behandles i dybden; understreger, at der skal gøres mere for at forhindre og foretage tilbundsgående efterforskning af enhver form for intimidering af vælgerne; opfordrer indtrængende de politiske partier til at demokratisere deres interne beslutningsprocesser; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tilskynder myndighederne til at færdiggøre den afbrudte folketælling, der kunne give nøjagtige statistikker over befolkningstal, som kunne danne grundlag for regeringens udviklingsprogrammer og passende budgetplanlægning samt bruges ved tilrettelæggelsen af valg og optælling af valgresultater; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over genoptagelsen af møderne i Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og tilskynder til fortsat konstruktivt arbejde inden for denne interparlamentariske ramme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over lanceringen af Jean Monnet-dialogprocessen i Ohrid den 17. og 18. maj 2018 og den deraf følgende vedtagelse ved enstemmig støtte på tværs af partierne af den etiske kodeks; tilskynder Sobranies arbejdsgruppe om reformer og funktionsmåde til at revidere parlamentets forretningsorden og fremsætte forslag til ændringer og tidsfrister for vedtagelse på de prioriterede områder, der er beskrevet i Ohrid-konklusionerne; opfordrer alle interessenter, der er involveret i den politiske proces, til fortsat at styrke kompromiskulturen og den konstruktive politiske dialog, navnlig blandt Parlamentets medlemmer, og til at afstå fra på nogen måde at stå i vejen for, at Parlamentet fungerer effektivt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | anbefaler, at landets parlament udnytter sine tilsyns- og lovgivningsfunktioner fuldt ud, mens det stærkt begrænser brugen af hasteprocedurer, som undergraver parlamentets og offentlighedens kontrol; opfordrer til, at der skabes troværdige resultater med hensyn til tilsynet med efterretningstjenesterne samt overvågningen af menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder i landet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig over de store skridt, regeringen har taget med hensyn til gradvist at genskabe en kompromiskultur, ved at række ud til alle aktører, herunder oppositionen, med henblik på at styrke demokratiet og retsstatsprincippet og den ægte vilje til at gennemføre reformer på en inklusiv og gennemsigtig måde; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer til at påbegynde en effektiv gennemførelse af reformstrategien for den offentlige forvaltning, og til, at der foretages en klar ansvarsfordeling; understreger vigtigheden af meritbaseret ansættelse og åben konkurrence i alle ansættelsesprocedurer og opfordrer til, at kapaciteten til forvaltning af de menneskelige ressourcer styrkes; opfordrer til, at der træffes styrkede tiltag til at højne sektorens kapacitet og kapaciteten til finansiel planlægning i hele den offentlige forvaltning; |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig over, at regeringen har styrket decentraliseringsprocesserne ved at vedtage handlingsplanen for decentralisering og udvikling 2018-2020 som et vigtigt skridt i retning af at løse problemet med manglende finansiering og tjenester i kommunerne; |
| --- | --- |

23.

| 24. | glæder sig over den igangværende indsats for at fremme god forvaltning, ansvarlighed og et frit mediemiljø, at øge gennemsigtigheden og forbedre adgangen til offentlige oplysninger, herunder ved at offentliggøre de offentlige institutioners udgifter; opfordrer til, at der tages yderligere skridt til at sikre borgernes ret til at få adgang til offentlige oplysninger; opfordrer til en vedholdende indsats for at øge inklusionen i beslutningsprocessen og forbedre den interinstitutionelle koordinering; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer til yderligere fremskridt med at digitalisere offentlige oplysninger med henblik på at gøre dem mere tilgængelige og opfordrer myndighederne til at finde innovative e-løsninger for yderligere at styrke gennemsigtigheden og den nemme adgang til offentlige oplysninger og reducere det dermed forbundne bureaukrati; |
| --- | --- |

25.

Retsstatsprincippet

| 26. | minder om, at retsvæsenets funktion og effektive foranstaltninger til bekæmpelse af korruption har meget stor betydning for EU-tiltrædelsesprocessen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over strategien for reform af retsvæsenet, der tager sigte på at genoprette retsvæsenets uafhængighed, ansvarlighed og professionalisme og standse politisk indblanding og selektiv retfærdighed, og opfordrer landets regering og andre interessenter til at intensivere bestræbelserne på at få gennemført strategien for reform af retsvæsenet korrekt ved at sikre, at der indføres solide overvågnings- og evalueringsmekanismer; understreger behovet for at fuldende tilpasningen af lovgivningen i overensstemmelse med Venedigkommissionens anbefalinger; opfordrer til løbende vedtagelse og gennemførelse af de foranstaltninger, der indgår i strategien for reform af retsvæsenet; understreger, at der er yderligere behov for at skærme retsvæsenet mod politisk indblanding; |
| --- | --- |

27.

| 28. | glæder sig over, at der i januar 2018 blev nedsat et retsetisk råd, samt at akademiet for uddannelse af dommere og anklagere har afholdt kurser om etisk adfærd for dommere med henblik på forebyggelse af interessekonflikter og iværksættelse af foranstaltninger til bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

28.

| 29. | er fortsat bekymret over den udbredte korruption og glæder sig over de første resultater med hensyn til forebyggelse og retsforfølgelse heraf; er bekymret over den begrænsede endelige domfældelse, der er sket i sager om korruption på højt niveau, men bemærker de første domfældelser i sager om korruption og magtmisbrug samt i sager om hændelserne den 27. april 2017; opfordrer til, at der gøres en vedvarende indsats for at opnå resultater inden for efterforskning, retsforfølgelse og endelig domfældelse i sager om korruption på højt niveau og organiseret kriminalitet; roser det arbejde, som den særlige anklagemyndighed har udført under vanskelige omstændigheder, og er stadig bekymret over anslagene mod og hindringen af den særlige anklagemyndigheds arbejde og det manglende samarbejde fra andre institutioners side; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer myndighederne til at intensivere bekæmpelsen af hvidvaskning af penge og interessekonflikter ved at oprette og styrke kapaciteten hos celler til korruptionsbekæmpelse, bekæmpelse af kriminalitet og finansielle undersøgelser samt gennem indefrysning, konfiskation, inddrivelse og forvaltning af aktiver; opfordrer indtrængende myndighederne til at sikre, at der opnås resultater med hensyn til efterforskning og retsforfølgelse, samt til at øge antallet af domfældelser i sager om hvidvaskning af penge og økonomisk kriminalitet på højt niveau; glæder sig over vedtagelsen af loven om beskyttelse af whistleblowere, som sikrer bedre beskyttelse af whistleblowere og styrker regeringens politikker på korruptionsområdet; opfordrer til en hurtig gennemgang af love om bekæmpelse af korruption, finanskontrol og offentlige indkøb; tilskynder til, at der gennemføres en reform af den generelle lovramme, således at den statslige kommission for forebyggelse af korruption har klare beføjelser og arbejder fuldstændig uafhængigt, samt at anklagemyndigheden for organiseret kriminalitet og korruption kan foretage regelmæssig efterforskning; |
| --- | --- |

30.

| 31. | påpeger, at korruption og organiseret kriminalitet er udbredt i regionen og udgør en hindring for landets demokratiske, sociale og økonomiske udvikling; mener, at en regional strategi og forbedret samarbejde mellem alle lande i regionen er afgørende for at løse disse problemer på en mere effektiv måde; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer til nøje at sikre politisk og retlig ansvarlighed i forbindelse med strafbare handlinger, herunder for lovovertrædelser i forbindelse med aflytningsskandalen; opfordrer indtrængende parlamentet til at fuldføre reformen af efterretningstjenesterne og sikre passende eksternt tilsyn med sikkerheds- og efterretningstjenesterne; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer indtrængende myndighederne til at tage afgørende skridt til at opløse kriminelle netværk, der er involveret i handel med mennesker, våben og narkotika, og til at øge såvel den institutionelle kapacitet hos og det interinstitutionelle samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder og forbedre resultaterne med hensyn til efterforskninger, retsforfølgninger og endelige domfældelser; |
| --- | --- |

33.

| 34. | anerkender bestræbelserne og den konstruktive rolle, som landet har spillet med hensyn til at tackle udfordringerne i forbindelse med den europæiske migrations- og flygtningekrise; bemærker den vedvarende indsats og opfordrer til yderligere forbedringer af asylsystemet og forvaltningen af migration; tilskynder landet til at intensivere og yderligere uddybe det gensidigt fordelagtige regionale samarbejde og partnerskab med Frontex inden for rammerne af en ny statusaftale med henblik på at optrævle netværk for menneskehandel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | fremhæver behovet for at sikre, at migranter og flygtninge, herunder især kvinder og børn, der søger om asyl i landet eller rejser gennem landets område, behandles i overensstemmelse med folkeretten og EU-retten; |
| --- | --- |

35.

| 36. | finder det nødvendigt, at myndighederne fortsætter og intensiverer indsatsen for at bekæmpe islamisk radikalisering og fremmedkrigere; opfordrer til at gennemføre dette gennem øget samarbejde mellem sikkerhedsorganer og CSO'er, religiøse ledere, lokalsamfund og andre statslige institutioner på uddannelses- og sundheds- og socialsektoren; opfordrer til, at sikkerhedstjenesterne fortsætter overvågningen af hjemvendte fremmedkrigere, til, at de reintegreres ordentligt i samfundet, og til en vedvarende udveksling af oplysninger med myndighederne i EU og nabolandene; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer til, at systemet for retfærdighed for børn forbedres yderligere; opfordrer de kompetente myndigheder til at afsætte tilstrækkelige midler i budgettet til gennemførelse af loven om retfærdighed for børn samt til at forbedre støttetjenesterne for piger og drenge, som er ofre for vold og misbrug, samt børn, der er på kant med loven; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer de ungarske myndigheder til at give alle relevante oplysninger og de nødvendige forklaringer vedrørende sagen om den tidligere makedonske premierminister Gruevski, der flygtede fra landet med hemmelig diplomatisk assistance fra Ungarn for at undgå fængselsdom; betragter dette som et indgreb i den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens indre anliggender, og navnlig et udtryk for foragt over for retsvæsenet og retsstatsprincippet i landet; noterer sig den udleveringsanmodning, der er udstedt af myndighederne i Skopje, og forventer, at Ungarn handler i nøje overensstemmelse med de relevante nationale og internationale love ved at reagere positivt på denne anmodning; |
| --- | --- |

38.

Grundlæggende rettigheder og civilsamfundet

| 39. | glæder sig over foranstaltninger til at forbedre tilliden mellem de etniske grupper og opfordrer til en inklusiv og gennemsigtig gennemgang af udestående aspekter af gennemførelsen af Ohridrammeaftalen; finder det vigtigt at sikre en fuld bekræftelse af etniske mindretal i det offentlige liv; opfordrer til, at der træffes yderligere foranstaltninger for at fremme mindretallenes uddannelsesmæssige integration med henblik på at puste nyt liv i den sociale samhørighed og integration af lokalsamfund; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mener, at den makedonske retssag skal fortsætte i overensstemmelse med landets procedurer, og at Nikola Gruevski skal holdes ansvarlig i det makedonske retssystem; opfordrer Ungarn til at respektere det makedonske retssystems uafhængighed og retsstatsprincippet i landet, genevaluere det politiske asyl, som Nikola Gruevski har fået, og gå videre med hans udlevering til Skopje; forventer, at alle berørte parter handler i nøje overensstemmelse med de relevante nationale og internationale love; understreger, at disse retslige procedurer ikke bør politiseres; |
| --- | --- |

40.

| 41. | glæder sig over reformerne og indsatsen for gradvist at tilpasse den retlige ramme til EU-standarder, landets beslutning om at blive observatør i Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder og ratificeringen af de fleste af de internationale menneskerettighedsinstrumenter; opfordrer til fuld gennemførelse af standarderne for og politikdokumenterne om menneskerettigheder, herunder Den Europæiske Menneskerettighedskonvention (EMRK), med særligt fokus på retten til retfærdig rettergang, forsamlings- og foreningsfriheden, retten til livet, ytringsfriheden og retten til respekt for privatliv og familieliv; |
| --- | --- |

41.

| 42. | bemærker, at vedtagelsen af loven om anvendelse af sprog er et vigtigt resultat, og beklager den nedbrydende taktik, der har til formål at underminere dens vedtagelse i fuld overensstemmelse med standardprocedurerne; |
| --- | --- |

42.

| 43. | glæder sig over landets ratifikation den 23. marts 2018 af Istanbulkonventionen og opfordrer det indtrængende til at gennemføre retlige reformer for at bekæmpe forskelsbehandling og vold mod kvinder, piger og alle børn og til fortsat at udrydde vold i hjemmet og kønsbaseret vold, som stadig er udbredt; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger behovet for at sikre uafhængighed og tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer for uafhængige tilsynsorganer; roser den rolle, som Den Europæiske Ombudsmands kontor spiller i håndhævelsen af menneskerettighederne, og understreger behovet for at sikre en systematisk opfølgning på Ombudsmandens afgørelser; |
| --- | --- |

44.

| 45. | er stadig bekymret over den vanskelige situation for handicappede og den vedvarende forskelsbehandling af dem; opfordrer til, at de eksisterende instrumenter og strategier gennemføres på en effektiv måde; |
| --- | --- |

45.

| 46. | glæder sig over de indledende skridt, der er taget for at fremme forebyggelse af forskelsbehandling, og opfordrer indtrængende myndighederne til i loven om forebyggelse af og beskyttelse mod forskelsbehandling at medtage seksuel orientering og kønsidentitet som grunde til forskelsbehandling; opfordrer myndighederne til at afsætte et passende budget til gennemførelsen af den nationale strategi for ligestilling og ikkeforskelsbehandling 2016-2020; opfordrer indtrængende myndighederne til effektivt at bekæmpe hadforbrydelser og hadefuld tale rettet mod mindretal, herunder udsatte grupper såsom romaerne og LGBTI-samfundet, og til at straffe homofobisk og transfobisk vold og tilskyndelse til vold; er stadig bekymret over, at fordommene i samfundet fortsætter, og at hadtale er normalt mod LGBTI-personer i medierne og på internettet og de sociale medier; opfordrer myndighederne til at sikre effektiv beskyttelse og vedtage afskrækkende og forholdsmæssige sanktioner mod hadtale, homofobiske/transfobiske handlinger og homofobisk/transfobisk vold; understreger behovet for at give transkønnede adgang til sundhedspleje; beklager de vedvarende mangler i arbejdet i kommissionen for beskyttelse mod forskelsbehandling; glæder sig over oprettelsen af den tværpolitiske parlamentariske gruppe for LGBTI-samfundets rettigheder samt den tværpolitiske parlamentariske gruppe for romaernes rettigheder; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer til, at strategier og lovgivning om rettighederne for personer, der tilhører mindretalsgrupper, og beskyttelsen af dem gennemføres fuldt ud med støtte fra offentlige midler; fastholder, at der skal træffes foranstaltninger til at forbedre deres uddannelse, beskæftigelsesfrekvens, sundhed, boliger, adgang til varer og tjenesteydelser samt levevilkår, og fordømmer adskillelse i skolerne og andre former for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

47.

| 48. | glæder sig over den betydelige forbedring af det operationelle miljø for og høringerne af CSO'er, herunder oprettelsen af rådet for samarbejde med civilsamfundet; understreger behovet for at styrke de retlige, finansielle, administrative og politiske rammer, herunder gennem lovgivning om stiftelser og donationer; fremhæver betydningen af en struktureret inddragelse af CSO'er gennem en mere regelmæssig, omfattende, ikkediskriminerende og forudsigelig høringsproces; |
| --- | --- |

48.

| 49. | gentager sin støtte til RECOM-initiativet til oprettelse af den regionale kommission for påvisning af kendsgerninger vedrørende alle ofre for krigsforbrydelser og andre alvorlige menneskerettighedskrænkelser begået i det tidligere Jugoslavien; opfordrer regeringen til at tage føringen i etableringen heraf; understreger betydningen af denne proces og af alle regionale politiske lederes aktive engagement heri, således at RECOM kan indlede sit arbejde uden yderligere forsinkelser; henleder opmærksomheden på Coalition for RECOM's forslag til en handlingsplan for RECOM med faste datoer og benchmarks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | glæder sig over regeringens øgede bestræbelser på at fremskynde processen for afinstitutionalisering og reformen af den sociale sektor; roser løftet om at afskaffe anbringelsen af børn på store offentlige institutioner og i stedet oprette tilbud til familiepleje og pleje i lokalsamfundet; opfordrer myndighederne til hurtigt at træffe foranstaltninger til at standse den stigende hyppighed for fosterdødelighed og oprette et system til analyse af årsagerne til denne foruroligende tendens; |
| --- | --- |

50.

| 51. | glæder sig over partnerskabet mellem regeringen og landets nationale ungdomsråd om gennemførelsen af ungdomsgarantiordningen som en god mekanisme til samarbejde mellem unge og beslutningstagerne om at formulere og gennemføre ungdomspolitikker; opfordrer regeringen til at hæve den økonomiske støtte til ungdomsorganisationer og unge for at løse problemet med hjerneflugt; |
| --- | --- |

51.

Medier

| 52. | understreger den afgørende rolle, som de uafhængige medier spiller for et demokratisk og gunstigt miljø; bemærker beskedne forbedringer i mediemiljøet og betingelserne for uafhængig rapportering; opfordrer til, at der tages initiativer til at skabe et gunstigt klima for alle medieaktørers faglige hæderlighed, uden nogen form for interne og eksterne påvirkninger, samt undersøgende journalistik; glæder sig over ophøret af offentligt støttede reklamer i medierne baseret på politisk favoritisme som en vigtig foranstaltning til at skabe lige vilkår i sektoren og opfordrer til yderligere beskyttelse mod politisering af medierne; understreger behovet for at styrke mediereguleringsmyndighedens og den offentlige radio- og TV-virksomheds uafhængighed og kapacitet; opfordrer til, at der træffes foranstaltninger med henblik på at styrke beskyttelsen af journalisters arbejdsmæssige og sociale rettigheder, samt til at der ikke er straffrihed i sager om vold, misbrug eller trusler mod journalister, hvilket også ville bidrage til at minimere den fremherskende selvcensur i medierne; |
| --- | --- |

52.

| 53. | glæder sig over forbedringer med hensyn til at sikre adgang til oplysninger; understreger behovet for at ajourføre bestemmelserne om medietjenester og adgangen til offentlig information; understreger behovet for at udvise nultolerance over for og effektivt at følge op på trusler, intimidering og angreb over for journalister gennem en passende registrering og grundig efterforskning af sådanne hændelser; fordømmer enhver form for hadefuld tale og provokerende sprogbrug; opfordrer til, at der træffes effektive foranstaltninger til at modvirke dette og modvirke krænkelser af det journalistiske etiske kodeks online; påpeger endvidere, at der er behov for straks at gennemføre en reform af medierne for at styrke agenturet for audio- og audiovisuelle medietjenester og garantere objektiv og professionel journalistik; |
| --- | --- |

53.

Økonomi

| 54. | understreger behovet for at forbedre erhvervsklimaet ved at sikre finanspolitisk konsolidering og lovgivningsmæssig gennemsigtighed og pålidelighed, samtidig med at der tages hånd om resterende svagheder i lovgivningen, besværlige forskriftsmæssige procedurer og vilkårlige inspektioner; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer indtrængende myndighederne til at gribe ind over for den store uformelle økonomi og de vedvarende problemer med skatteunddragelse og svag håndhævelse af kontrakter, der fortsat virker afskrækkende på udenlandske direkte investeringer; understreger behovet for at gennemføre foranstaltninger vedrørende offentlige indkøb og intern finanskontrol; bemærker, at der er behov for at forbedre gennemsigtigheden af data om offentlige udgifter, indkøb, statsstøtte og anvendelsen af EU-midler; opfordrer til, at der træffes foranstaltninger til forbedring af planlægnings-, programmerings- og forvaltningskapaciteten i de nationale strukturer under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA); |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer regeringen til at gøre digitalisering til en af sine tværgående hovedprioriteter; opfordrer indtrængende til, at der straks udarbejdes en langsigtet digital dagsorden, herunder blandt andet en e-governance-strategi, en IKT-strategi og en national cybersikkerhedsstrategi; understreger, at en omfattende digital dagsorden vil styrke det økonomiske miljø og de økonomiske resultater samt øge gennemsigtigheden og effektiviteten i den offentlige forvaltning og de offentlige tjenester; |
| --- | --- |

56.

| 57. | værdsætter regeringens bestræbelser på at forbedre betingelserne for unge og styrke de unges deltagelse i politik, f.eks. i den nationale ungdomsstrategi (2016-2015); opfordrer regeringen til at løse problemet med den store ungdomsarbejdsløshed ved at bygge bro mellem unge nyuddannedes færdigheder og private virksomheders behov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer indtrængende regeringen til at løse problemet med langtidsledighed, unges arbejdsløshed og den lave deltagelse på arbejdsmarkedet for kvinder på en omfattende og innovativ måde; opfordrer til, at der hurtigt gennemføres reformer på uddannelsesområdet for at sikre, at de kompetencer, der opnås, matcher arbejdsmarkedets behov, og derigennem forhindre hjerneflugt; opfordrer regeringen til at vedtage en strategi for digitale kompetencer samt til at højne befolkningens digitale færdigheder; |
| --- | --- |

58.

| 59. | minder om, at den tidligere jugoslaviske republik Makedonien gennemførte sin sidste folketælling i 2003; understreger, at det er vigtigt at gennemføre en ny og stærkt forsinket folketælling for at få opdaterede og realistiske statistikker i overensstemmelse med EU's standarder; |
| --- | --- |

59.

| 60. | glæder sig over det makedonske parlaments vedtagelse af den nye energilov, som gennemfører EU's tredje energipakke og er i fuld overensstemmelse med energifællesskabstraktaten; opfordrer myndighederne til at fokusere på energimarkedsreformer, samtidig med at forsyningssikkerheden og diversificeringen af energikilder sikres, navnlig gennem vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

60.

| 61. | noterer sig en række planlagte infrastrukturprojekter i beskyttede områder, som sandsynligvis vil få stor indvirkning på fremtidige Natura 2000-områder; opfordrer i denne forbindelse til, at anbefaling nr. 184(2015) fra Den Stående Komité under Bernkonventionen respekteres ved at suspendere gennemførelsen af projekterne i Mavrovo-nationalparken, indtil der er gennemført en strategisk miljøvurdering i fuld overensstemmelse med EU's miljølovgivning; opfordrer endvidere til, at UNESCO's Verdensarvskomité afgørelse (40 COM 7B.68) om Ohrid-regionens natur- og kulturarv respekteres, og at der gennemføres en overordnet strategisk miljøvurdering (SMV) og en vurdering af virkningerne på kulturarven, inden der arbejdes videre; opfordrer indtrængende til, at der udvikles en national vandkraftstrategi i overensstemmelse med EU's miljølovgivning; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer landet til at udvikle konkurrence på gas- og energimarkedet med henblik på en fuldstændig opsplitning af forsyninger i overensstemmelse med EU's tredje energipakke; opfordrer til massive forbedringer med hensyn til energieffektivitet, produktion af vedvarende energi og bekæmpelse af klimaforandringer; |
| --- | --- |

62.

| 63. | roser den tidligere jugoslaviske republik Makedonien for at have ratificeret Parisaftalen den 9. januar 2018, da det kun er muligt at bekæmpe klimaændringerne ved en fælles indsats; |
| --- | --- |

63.

| 64. | glæder sig over regeringens positive tilgang til regionalt samarbejde og godt naboskab samt dens aktive deltagelse i regionale initiativer som f.eks. den sydøsteuropæiske samarbejdsproces, det regionale samarbejdsråd, CEFTA, »Western Balkan Six«-initiativet, energifællesskabstraktaten, aftalen om oprettelse af et fælles europæisk luftfartsområde, Det Centraleuropæiske Initiativ, det regionale initiativ for migration, asyl og flygtninge (MARRI) samt Brdo-Brijuni-processen; |
| --- | --- |

64.

| 65. | glæder sig over landets vilje til at gennemføre konnektivitetsprojekter inden for rammerne af Berlinprocessen; bemærker, at det er nødvendigt at diversificere vejtransporten ved at gennemføre foranstaltninger til at reformere jernbanen, herunder ved at opgradere eller anlægge en jernbaneforbindelse fra Skopje til nabolandenes hovedstæder; opfordrer til, at der gøres en større indsats for at færdiggøre jernbane- og vejforbindelserne i korridor VIII og X; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer til yderligere at fremme samhandel og told og til at diversificere eksporten, bl.a. ved at udnytte det intraregionale handelspotentiale; opfordrer Kommissionen til at fritage landet for stål- og aluminiumsbeskyttelsesforanstaltningerne; |
| --- | --- |

66.

| 67. | udtrykker bekymring over det alarmerende niveau for luftforureningen i Skopje og andre stærkt forurenede byer, og opfordrer staten og de lokale myndigheder til hurtigst muligt at træffe passende foranstaltninger for at imødegå denne nødsituation gennem effektive, målrettede foranstaltninger til overvågning og forbedring af luftkvaliteten, bl.a. ved at forbedre de offentlige transportplaner og effektive mobilitetsplaner; opfordrer indtrængende landet til hurtigst muligt at harmonisere sin lovgivning med gældende EU-ret inden for miljø, natur og klimabeskyttelse; opfordrer til, at der udvikles affaldshåndteringssystemer; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens regering og parlament. |
| --- | --- |

68.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/146 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/146

---

P8_TA(2018)0481

Kommissionens 2018-rapport om Albanien

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Albanien (2018/2147(INI))

(2020/C 363/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem EU og Albanien, |
| --- | --- |

—

der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem EU og Albanien,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 19. og 20. juni 2003 samt Thessalonikidagsordenen for Vestbalkan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 19. og 20. juni 2003 samt Thessalonikidagsordenen for Vestbalkan,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds afgørelse af 26. og 27. juni 2014 om at give Albanien status som kandidatland til EU-medlemskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds afgørelse af 26. og 27. juni 2014 om at give Albanien status som kandidatland til EU-medlemskab,

| — | der henviser til Rådet for Almindelige Anliggenders afgørelse af 26. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådet for Almindelige Anliggenders afgørelse af 26. juni 2018,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds afgørelse af 28. og 29. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds afgørelse af 28. og 29. juni 2018,

| — | der henviser til anbefalingerne fra højkommissæren for nationale mindretal under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) vedrørende udkastet til sekundær lovgivning om beskyttelse af nationale mindretal i Albanien, |
| --- | --- |

—

der henviser til anbefalingerne fra højkommissæren for nationale mindretal under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) vedrørende udkastet til sekundær lovgivning om beskyttelse af nationale mindretal i Albanien,

| — | der henviser til erklæringen fra topmødet mellem EU og Vestbalkan den 17. maj 2018 og dets prioriterede »Sofiadagsorden«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra topmødet mellem EU og Vestbalkan den 17. maj 2018 og dets prioriterede »Sofiadagsorden«,

| — | der henviser til det niende møde i Stabiliserings- og Associeringsrådet mellem Albanien og EU, som blev afholdt den 15. november 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til det niende møde i Stabiliserings- og Associeringsrådet mellem Albanien og EU, som blev afholdt den 15. november 2017,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018 med titlen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018 med titlen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (COM(2018)0065),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. april 2018 med titlen »2018-meddelelse om EU's udvidelsesstrategi« (COM(2018)0450), som blev ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Albania 2018 Report« (SWD(2018)0151), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. april 2018 med titlen »2018-meddelelse om EU's udvidelsesstrategi« (COM(2018)0450), som blev ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Albania 2018 Report« (SWD(2018)0151),

| — | der henviser til de henstillinger, der blev vedtaget på det tolvte møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Albanien, som blev afholdt i Tirana den 12. og 13. februar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til de henstillinger, der blev vedtaget på det tolvte møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Albanien, som blev afholdt i Tirana den 12. og 13. februar 2018,

| — | der henviser til resultatet af 2017-undersøgelsen om marginaliserede romaer på Vestbalkan, der blev støttet af Kommissionen og udført af Verdensbanken og FN's udviklingsprogram, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af 2017-undersøgelsen om marginaliserede romaer på Vestbalkan, der blev støttet af Kommissionen og udført af Verdensbanken og FN's udviklingsprogram,

| — | der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020«, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020«,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Albanien, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Albanien,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til Udenrigsudvalgets betænkning (A8-0334/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsudvalgets betænkning (A8-0334/2018),

| A. | der henviser til, at EU's udvidelsesproces fortsat udgør en strategisk investering i fred, demokrati, velstand, sikkerhed og stabilitet i Europa; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's udvidelsesproces fortsat udgør en strategisk investering i fred, demokrati, velstand, sikkerhed og stabilitet i Europa;

| B. | der henviser til, at Albanien er fortsat med at gøre stabile fremskridt i retning af at opfylde de politiske kriterier og de fem centrale prioriteter for, at der kan indledes tiltrædelsesforhandlinger, samt i konsolideringen af demokratiske institutioner og praksisser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Albanien er fortsat med at gøre stabile fremskridt i retning af at opfylde de politiske kriterier og de fem centrale prioriteter for, at der kan indledes tiltrædelsesforhandlinger, samt i konsolideringen af demokratiske institutioner og praksisser;

| C. | der henviser til, at Kommissionen har anbefalet at indlede tiltrædelsesforhandlinger med Albanien på grund af de gode fremskridt, landet har gjort med hensyn til opfyldelsen af de fem centrale prioriteter; der henviser til, at tiltrædelsesforhandlinger vil tillade en skærpet EU-kontrol og er en stærk katalysator for gennemførelsen af yderligere reformer og konsolideringen af demokratiske institutioner og praksisser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen har anbefalet at indlede tiltrædelsesforhandlinger med Albanien på grund af de gode fremskridt, landet har gjort med hensyn til opfyldelsen af de fem centrale prioriteter; der henviser til, at tiltrædelsesforhandlinger vil tillade en skærpet EU-kontrol og er en stærk katalysator for gennemførelsen af yderligere reformer og konsolideringen af demokratiske institutioner og praksisser;

| D. | der henviser til, at Det Europæiske Råd den 28. juni 2018 godkendte Rådets konklusioner af 26. juni 2018 om vejen frem mod indledningen af tiltrædelsesforhandlinger i juni 2019; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Det Europæiske Råd den 28. juni 2018 godkendte Rådets konklusioner af 26. juni 2018 om vejen frem mod indledningen af tiltrædelsesforhandlinger i juni 2019;

| E. | der henviser til, at der stadig er udfordringer, som skal behandles hurtigt og effektivt ved hjælp af dialog og samarbejde; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der stadig er udfordringer, som skal behandles hurtigt og effektivt ved hjælp af dialog og samarbejde;

| F. | der henviser til, at en konstruktiv dialog mellem regeringen og oppositionen om EU-relaterede reformer forbliver altafgørende i forhold til at gøre fremskridt med dagsordenen for reformer til fordel for statsborgerne og for at bringe landet tættere på EU; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en konstruktiv dialog mellem regeringen og oppositionen om EU-relaterede reformer forbliver altafgørende i forhold til at gøre fremskridt med dagsordenen for reformer til fordel for statsborgerne og for at bringe landet tættere på EU;

| G. | der henviser til, at der i Albanien er bred opbakning fra befolkningens side til landets tiltrædelse af EU; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der i Albanien er bred opbakning fra befolkningens side til landets tiltrædelse af EU;

| H. | der henviser til, at retsstatsprincippet er en grundlæggende værdi, som EU bygger på, og som står i centrum for både udvidelsesprocessen og stabiliserings- og associeringsprocessen; der henviser til, at det er nødvendigt med reformer i forhold til at tackle de vigtige tilbageværende udfordringer inden for dette område, navnlig hvad angår sikringen af et uafhængigt, upartisk, ansvarligt og effektivt retsvæsen og i kampen mod korruption og organiseret kriminalitet samt beskyttelsen af grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at retsstatsprincippet er en grundlæggende værdi, som EU bygger på, og som står i centrum for både udvidelsesprocessen og stabiliserings- og associeringsprocessen; der henviser til, at det er nødvendigt med reformer i forhold til at tackle de vigtige tilbageværende udfordringer inden for dette område, navnlig hvad angår sikringen af et uafhængigt, upartisk, ansvarligt og effektivt retsvæsen og i kampen mod korruption og organiseret kriminalitet samt beskyttelsen af grundlæggende rettigheder;

| I. | der henviser til, at beskyttelsen af religionsfrihed, kulturarv og rettigheder for personer, der tilhører mindretal, er blandt Den Europæiske Unions grundlæggende værdier; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at beskyttelsen af religionsfrihed, kulturarv og rettigheder for personer, der tilhører mindretal, er blandt Den Europæiske Unions grundlæggende værdier;

| J. | der henviser til, at Albanien har ratificeret alle Den Internationale Arbejdsorganisations grundlæggende konventioner, herunder navnlig konventionen om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig fra 1948 (nr. 87) og konventionen om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger fra 1949 (nr. 98), |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Albanien har ratificeret alle Den Internationale Arbejdsorganisations grundlæggende konventioner, herunder navnlig konventionen om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig fra 1948 (nr. 87) og konventionen om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger fra 1949 (nr. 98),

| K. | der henviser til, at hvert udvidelsesland vurderes individuelt på grundlag af sine egne resultater, og at hastigheden og kvaliteten af reformer afgør tidsplanen for tiltrædelsen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at hvert udvidelsesland vurderes individuelt på grundlag af sine egne resultater, og at hastigheden og kvaliteten af reformer afgør tidsplanen for tiltrædelsen;

| L. | der henviser til, at regionalt samarbejde og gode naboskabsforbindelser er af afgørende betydning for Albaniens fremskridt på sin vej mod tiltrædelse af EU; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at regionalt samarbejde og gode naboskabsforbindelser er af afgørende betydning for Albaniens fremskridt på sin vej mod tiltrædelse af EU;

| 1. | glæder sig over Albaniens intensiverede bestræbelser i denne henseende, der fører til konstante fremskridt med gennemførelsen af EU-relaterede reformer, navnlig med den omfattende reform af retsvæsenet; opfordrer Albanien til at konsolidere de opnåede reformer og til fortsat at forberede sig på at opfylde EU-medlemskabsforpligtelserne inden for alle kapitler; |
| --- | --- |

1.

| 2. | støtter fuldt ud Kommissionens henstilling om, at der indledes tiltrædelsesforhandlinger i anerkendelse af Albaniens reformbestræbelser; noterer sig Rådets afgørelse om at revurdere situationen i juni 2019; glæder sig over den klart skitserede kurs frem mod starten på tiltrædelsesforhandlinger i 2019 og understreger den kendsgerning, at den forberedende screeningsproces er påbegyndt; minder om, at afgørelsen om at indlede tiltrædelsesforhandlinger vil afhænge af yderligere fremskridt i reformprocessen; opfordrer Rådet til på objektiv og retfærdig vis at evaluere de fremskridt, som landet har gjort, og til at indkalde til den første regeringskonference inden det pågældende års udgang og opfordrer Albanien til at opretholde reformtempoet med dette for øje; mener, at indledningen af forhandlinger ville bidrage til at styrke demokratiet og retsstatsprincippet på en positiv måde ved at give yderligere incitamenter til reformprocessen og styrke dets kontrol; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til at anvende den styrkede tilgang til forhandlingerne om kapitel 23 (retsvæsen og grundlæggende rettigheder) og kapitel 24 (retfærdighed, frihed og sikkerhed); |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om behovet for at styrke det albanske parlaments tilsynskapacitet, herunder inden for rammerne af EU-tiltrædelsesprocessen; opfordrer til en mere effektiv anvendelse af forskellige tilsynsmekanismer og -institutioner, herunder undersøgelsesudvalg; glæder sig over vedtagelsen af det albanske parlaments adfærdskodeks, der vil øge integriteten og gennemsigtigheden af den parlamentariske proces og offentlighedens tillid til institutionen; understreger behovet for en håndhævelsesmekanisme, herunder sanktioner, med henblik på at gøre kodekset effektivt; understreger den centrale rolle, som Udvalget om EU-integration spiller, og at Det Nationale Råd for Europæisk Integration har et ansvar som konsultationsforum for tiltrædelsesforberedelserne; opfordrer til øget samarbejde med Albaniens parlament inden for rammerne af Europa-Parlamentets støtteprogram for udvidelseslandenes parlamenter med det formål at forbedre dets kapacitet for at producere kvalitetslove på linje med den gældende EU-ret og udøve dets tilsynsrolle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver betydningen af at øge den brede befolknings opmærksomhed om EU-tiltrædelsesprocessen og den rolle, som de involverede EU- og albanske institutioner spiller; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer indtrængende til, at der gøres en indsats, herunder iværksættes lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger til imødekommelse af de udestående henstillinger fra Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE/ODIHR); understreger, at en omfattende og rettidig valgreform er nødvendig med henblik på at øge offentlighedens tillid til valgprocessen; minder om behovet for behørig hensyntagen til påstande om ulovlig og ikke-angivet finansiering af politiske partier; glæder sig over ad hoc-udvalgets arbejde i forbindelse med det albanske parlaments valgreform med hensyn til uafhængighed og afpolitisering af valgadministrationen, gennemsigtighed af kampagnefinansiering, vælgerregistrering, køb af stemmer, anvendelse af nye afstemningsteknologier samt stemmeafgivning i udlandet, og opfordrer det indtrængende til at nå til enighed om og vedtage de nødvendige reformer i god tid inden lokalvalgene i 2019; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over Albaniens ændrede lov om finansiering af politiske partier; gentager sin opfordring til landets politiske partier om at opfylde deres forpligtelse til at sikre, at kriminelle udelukkes fra offentlige embeder i alle grene og niveauer af regeringen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager, at konstruktiv politisk dialog, vilje til at gå på kompromis, varigt samarbejde på tværs af partier og opretholdelsen af urokkelige tilsagn om gennemførelse og konsolidering af reformer på tværs af alle fem centrale prioriteter er afgørende for bestræbelserne på at gøre fremskridt med EU-tiltrædelsesprocessen og for et velfungerende demokratisk styre; glæder sig over det voksende samarbejde mellem de to fløje og den brede enighed på tværs af partierne opnået i behandlingen af visse nøglereformer; tilskynder alle politiske kræfter til at gøre en yderligere indsats i forhold til at skabe en reel politisk dialog og opnå et konstruktivt samarbejde og dermed støtte reformprocessen; gentager sin faste overbevisning om, at politisk dialog bør finde sted inden for de demokratiske institutioner; er stærkt bekymret over oppositionens de facto-boykot af den parlamentariske proces efter sommerferien i 2018; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at en reform af retsvæsenet i høj grad efterspørges af Albaniens borgere, og at det er en forudsætning for at genoprette tiltroen til retsstaten, de offentlige institutioner og de politiske repræsentanter; gentager, at troværdigheden og effektiviteten af den samlede reformproces — navnlig bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet — samt håndhævelsen af ejendomsrettigheder afhænger af, om man lykkes med screeningsprocessen og den fortsatte og målbevidste gennemførelse af reformen af retsvæsenet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over de fremskridt, landet har gjort med reform af retsvæsenet, som sigter mod at styrke retsinstansernes uafhængighed, ansvarlighed, professionalisme og effektivitet samt mod at forbedre borgernes tillid til retsvæsenet; beklager, at administrationen af retsvæsenet fortsat er langsom og ineffektiv; bemærker, at revurderingen af alle dommere og anklagere har leveret de første konkrete resultater; glæder sig over, at størstedelen af de prioriterede sager allerede er blevet behandlet; opfordrer dog de albanske myndigheder til at fremskynde den upartiske screeningsproces yderligere uden at gå på kompromis med kvalitet eller retfærdighed; understreger vigtigheden af, at screeningsprocessen gennemføres på linje med de højeste internationale standarder, og opfordrer Albanien til at fortsætte sit tætte samarbejde med den internationale overvågningsoperation; noterer sig kandidaters første afskedigelser og frivillige fratrædelser forud for deres høringer; mener i lyset af dette, at forberedelsen af den næste generation af dommere og anklagere er endnu vigtigere, og beklager derfor, at de politiske partier i Albanien endnu ikke har opnået en aftale vedrørende de nødvendige ændringer af loven om dommeres og anklageres status med henblik på at sikre en større kapacitet i ansættelse og uddannelse; tilskynder til, at der til stadighed stilles tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til rådighed for undersøgelsesinstitutionerne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer indtrængende de albanske myndigheder til så hurtigt som muligt at afslutte etableringen af de nye retslige organer og genoprette forfatningsdomstolens og højesterets funktionsdygtighed; understreger nødvendigheden af at støtte disse institutioners effektive funktion ved hjælp af tilstrækkelige menneskelige ressourcer og finansiering; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over de fortsatte fremskridt i retning af at etablere en mere borgervenlig, gennemsigtig, professionel og afpolitiseret offentlig forvaltning, herunder på lokalt plan; opfordrer indtrængende til den fuldstændige gennemførelse af anbefalingerne fra den tilsynsførende institution samt fra Ombudsmanden; bemærker ligeledes de fremskridt, der er gjort med hensyn til den territoriale reform og den fortsatte økonomiske og administrative konsolidering af de nyligt etablerede kommuner samt oprettelsen af et rådgivende råd til at forbedre samordningen mellem de centrale og lokale myndigheder; glæder sig over oprettelsen af lokale EU-kontorer og EU-koordinatorer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til en yderligere styrkelse af den administrative kapacitet i de institutioner og organer, der er ansvarlige for gennemførelsen af tiltrædelsesrelaterede reformer, for gennemførelsen af EU-lovgivning i national ret og for, at der gøres forberedelser med henblik på EU-tiltrædelsesforhandlingerne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over de væsentlige forbedringer, der er gjort i den retlige og institutionelle ramme med henblik på at forebygge og udrydde korruption i offentlige institutioner, idet korruption fortsat er en stor kilde til bekymring; opfordrer til en ekstra indsats for at mindske den korruption, der påvirker dagliglivet for Albaniens borgere, for at forbedre investeringsklimaet samt garantere for retssikkerheden for investeringer; understreger, at der ikke må ske særbehandling af højtrangerende embedsmænd sammenlignet med almindelige borgere, såfremt der rejses tiltale mod dem; opfordrer Albanien til at intensivere brugen af finansielle efterforskninger og udarbejde en resultatliste over beslaglæggelse og konfiskering/inddrivelse af udbytte opnået gennem korruptionsrelaterede lovovertrædelser og til at fremlægge konkrete resultater for kampen mod narkotikahandel og hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over de seneste opdateringer af landets lovgivning til bekæmpelse af korruption; understreger behovet for at fuldføre oprettelsen af det nationale efterforskningskontor, den særlige domstol og den særlige anklagemyndighed til bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet; opfordrer til yderligere forbedring af det interinstitutionelle samarbejde og udveksling af oplysninger mellem politiet og anklagemyndigheden; glæder sig over reevalueringen af retshåndhævelsespersonalet inden for rammerne af loven om screening af polititjenesten; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til øget opmærksomhed omkring politisk og offentlig-privat korruption; opfordrer til styrkelse af resultatlisten for proaktiv efterforskning, retsforfølgning og endelig domfældelse i kampen mod korruption og organiseret kriminalitet, herunder i sager på højt plan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort med hensyn til bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet, navnlig de seneste anholdelser af medlemmer af den kriminelle Bajri-gruppe, og opfordrer til yderligere tiltag med henblik på at opnå konkrete og holdbare resultater, herunder inden for det specifikke område om bekæmpelse af dyrkning og handel med narkotika ved hjælp af gennemførelse af handlingsplaner mod cannabisdyrkning; glæder sig over, at det albanske politi er ved at blive mere aktivt i kampen mod organiseret kriminalitet og er opmuntret af Albaniens intensiverede internationale politisamarbejde — hvilket fører til effektive operationer mod kriminelle netværk — herunder i de fælles arbejdsgrupper med medlemsstaterne; mener, at samarbejdet mellem politiet, anklagemyndigheden og andre relevante institutioner og organer bør konsolideres yderligere; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer indtrængende de albanske myndigheder til at tage afgørende skridt hen imod at opløse kriminelle netværk, der er involveret i handel med mennesker, våben og narkotika, og til at øge antallet af ikke blot efterforskninger og retsforfølgninger, men også af endelige domfældelser, især mod højtstående medlemmer af organiserede kriminelle grupper; påpeger, at der er behov for at intensivere indsatsen mod menneskehandel med særlig opmærksomhed på uledsagede børn og mindreårige ofre for menneskehandel, navnlig blandt gadebørn; |
| --- | --- |

18.

| 19. | gentager sin opfordring til de albanske myndigheder om på effektiv og gennemsigtig vis at sikre håndhævelse og fremskridt i retning af beskyttelse af ejendomsrettigheder, samtidig med at der tages hensyn til tinglysning, tilbagelevering og erstatning; opfordrer til, at der gøres nødvendige fremskridt i forbindelse med digitalisering og kortlægning af ejendom; opfordrer indtrængende de albanske myndigheder til på passende vis at informere borgerne om deres rettigheder og muligheder for at håndhæve deres krav; understreger vigtigheden af en effektiv ordning for ejendomsrettigheder, som sikrer retsstatsprincippet og et attraktivt erhvervsklima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over de skridt, der er taget for at styrke beskyttelsen af menneskerettighederne, minoritetsrettigheder og politikker til bekæmpelse af forskelsbehandling, herunder ligebehandling af alle mindretal; glæder sig over vedtagelsen af en rammelovgivning om nationale mindretal, som udviskede sondringen mellem nationale mindretal og etnolingvistiske samfund samt introducerede princippet om selvidentificering, forbuddet mod forskelsbehandling og retten til at bevare kulturer, traditioner og modersmål; opfordrer til, at den gennemføres fuldt ud i praksis, og tilskynder Albanien til at fortsætte sine bestræbelser ved at vedtage den nødvendige sekundære lovgivning til rammeloven i overensstemmelse med de europæiske standarder og med inddragelse af alle relevante interessenter i udarbejdelsen heraf; insisterer på, at der træffes foranstaltninger til yderligere at forbedre uddannelse, sundhed, beskæftigelsesgraden og levevilkårene for romaer, egyptere og andre etniske mindretal; |
| --- | --- |

20.

| 21. | påpeger de spændinger, der er opstået efter en hændelse, hvor Konstantinos Katsifas, medlem af det græske mindretal og indehaver af dobbelt albansk-græsk statsborgerskab, blev dræbt af skud fra den albanske specialpolitistyrke (RENEA) under en mindehøjtidelighed for faldne græske soldater fra Anden Verdenskrig i Bularat den 28. oktober 2018; opfordrer alle parter til at udvise besindelse, og forventer, at de albanske myndigheder vil efterforske og kaste lys over omstændighederne bag dette tab af menneskeliv; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort med hensyn til at øge kvinders deltagelse og repræsentation i politik, navnlig ved hjælp af indførelsen af kønskvotesystemet og den ligelige repræsentation af kvinder i den nye regering; gentager imidlertid sin bekymring over forskelsbehandling og mangel på passende foranstaltninger til beskyttelse af kvinder og piger, der tilhører ugunstigt stillede og marginaliserede grupper, som f.eks. romakvinder (1) og kvinder med handicap, de eksisterende kønsdiskriminerende bestemmelser i en række love, den vanskelige adgang til domstolene for kvinder, andelen af kvinder på det uformelle arbejdsmarked og det store antal tilfælde af vold i hjemmet mod kvinder og børn, navnlig mod dem, der tilhører sårbare grupper; opfordrer til, at der udarbejdes et passende svar på disse spørgsmål og bifalder vedtagelsen af beslutningen om bekæmpelse af kønsbaseret vold og etableringen af et parlamentarisk underudvalg for ligestilling mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker med bekymring, at kvinder, der bor i landområder og fjernområder samt romakvinder og egyptiske kvinder fortsat har begrænset adgang til grundlæggende sundhedspleje og tjenester vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed og ofte ikke er opmærksomme på adgangen til sådanne tjenester; opfordrer derfor de albanske myndigheder til at sikre bedre information om sådanne tjenester og til at sikre, at de er tilgængelige til en overkommelig pris og af kvalitet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | glæder sig over styrkelsen af den lovgivningsmæssige ramme for børns rettigheder som følge af vedtagelsen af loven om beskyttelse af børns rettigheder, straffeloven for børn og unge (»Criminal Justice for Children Code«) og 2020-dagsordenen for børn (»Children's Agenda 2020«); minder om, at de institutionelle mekanismer til beskyttelse af børns rettigheder stadig skal forbedres; opfordrer indtrængende myndighederne til at gennemføre sekundær lovgivning om beskyttelse af børns rettigheder og retshåndhævelse over for børn og unge, og opfordrer til en betydelig forhøjelse af de økonomiske bevillinger til børnebeskyttelsessystemet, navnlig til børnebeskyttelsesenheder på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | roser klimaet af tolerance og samarbejde mellem landets religiøse samfund; opfordrer de albanske myndigheder til effektivt at bekæmpe hadefuld tale samt udstødelse og forskelsbehandling af mindretal, herunder LGBTI-personer; glæder sig over de handlingsplaner for ligestilling mellem mænd og kvinder, der for nylig blev vedtaget af fem albanske kommuner, i overensstemmelse med det europæiske charter for ligestilling mellem kvinder og mænd på lokalt plan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer de albanske myndigheder til at forbedre samarbejdet med civilsamfundsorganisationer ved at sikre en effektiv offentlig deltagelse og høring under beslutningsprocessen og i forbindelse med den løbende EU-integrationsproces, herunder på nationalt og lokalt plan, og således styrke demokratiet og gennemsigtigheden; henleder opmærksomheden på behovet for at reformere de retlige og skattemæssige rammer for civilsamfundsorganisationer samt mulighederne for offentlig finansiering af civilsamfundsorganisationer, der arbejder med menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet, herunder vagthunde-, fortaler- og små græsrodsorganisationer, eftersom finansiel bæredygtighed fortsat er en stor udfordring for et betydeligt antal af disse organisationer, da den nuværende registreringsproces er kendetegnet ved langtrukne procedurer og høje omkostninger, og det nuværende skattesystem pålægger civilsamfundsorganisationer en betydelig byrde og vanskeliggør donationer fra både organisationer og enkeltpersoner; minder om, at et styrket civilsamfund spiller en central rolle i et levende demokrati og er strategisk vigtig for Albaniens omdannelse til en EU-medlemsstat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over indgåelsen af samarbejdsaftalen mellem den albanske regering og den internationale kommission for savnede personer, der vil give sidstnævnte mulighed for at hjælpe med at finde og identificere savnede personer fra kommunisttiden; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer de albanske myndigheder til at styrke deres politikker for mennesker med handicap, som fortsat har vanskeligt ved at få adgang til uddannelse, beskæftigelse, sundhedsydelser, sociale ydelser og beslutningstagningsprocesser; |
| --- | --- |

28.

| 29. | beklager forsinkelserne i oprettelsen af det regionale kontor for ungdomssamarbejde (RYCO) i Tirana; opfordrer indtrængende myndighederne til at støtte RYCO's aktiviteter på en fleksibel måde, der giver et maksimalt antal unge gavn af dets arbejde; |
| --- | --- |

29.

| 30. | gentager den afgørende vigtighed af professionelle og uafhængige private og public service-medier; noterer sig det delvise fremskridt, der er gjort i forhold til at øge uafhængigheden af landets audiovisuelle mediemyndighed og offentlige radio/TV-tjeneste; opfordrer til, at der træffes foranstaltninger med henblik på at forbedre den finansielle gennemsigtighed af statslig annoncering i medierne; opfordrer ligeledes til, at der træffes foranstaltninger med henblik på at styrke beskyttelsen af journalisters arbejdsmæssige og sociale rettigheder; |
| --- | --- |

30.

| 31. | glæder sig over oprettelsen af det albanske medieråd og understreger dets rolle i etableringen af høje etiske og faglige standarder for journalisterne og medierne, der samtidig fremmer deres uafhængighed og frihed; glæder sig over vedtagelsen af det reviderede journalistiske etiske kodeks og etiske retningslinjer for onlinemedier og efterlyser en styrkelse af dets principper med henblik på at bevare offentlighedens tillid, sandfærdighed, retfærdighed, integritet, uafhængighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer indtrængende de albanske myndigheder til at fremskynde reformer, der sigter mod at øge konkurrenceevnen og tackle den uformelle økonomi; understreger, at korruption, retsstatslige mangler og besværlige lovgivningsmæssige procedurer fortsat har en afskrækkende virkning på investeringer og Albaniens bæredygtige udvikling; opfordrer til, at erhvervs- og investeringsmiljøet forbedres yderligere ved at sikre forudsigelige retlige og lovgivningsmæssige rammer, retssikkerhed, retsstatsprincippet, håndhævelse af ejendomsrettigheder og styrket kontrakthåndhævelse, og at der arbejdes målrettet på at opnå finanspolitisk konsolidering og på at styrke skatteforvaltningen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger behovet for at sikre en positiv konvergens inden for sociale standarder under tiltrædelsesprocessen; glæder sig over vedtagelsen af den prioriterede Sofiadagsorden, især dens fokus på socioøkonomisk udvikling og unge mennesker; opfordrer de albanske myndigheder til at genoverveje offentlig-private partnerskabers rolle og deres betydning for fælles goder og offentlige, almennyttige goder som f.eks. motorveje, sundhed, natur og kulturarv i overensstemmelse med UNESCO-forpligtelserne; opfordrer Albanien til at offentliggøre kriterierne for tildeling af social bistand; |
| --- | --- |

33.

| 34. | frygter mulige negative konsekvenser for beskæftigelsen og de sociale politikker efter nedlæggelsen af Albaniens velfærdsministerium som følge af statslig omstrukturering; opfordrer de albanske myndigheder til at fremme samarbejdet med fagforeningerne og styrke den sociale dialog; opfordrer indtrængende til, at der iværksættes effektive foranstaltninger med henblik på at håndtere den høje arbejdsløshed, især blandt unge og kvinder, og på at forhindre børnearbejde; opfordrer til yderligere at forbedre uddannelseskvaliteten og samtidig sikre, at hele befolkningen fortsat har adgang til uddannelse; |
| --- | --- |

34.

| 35. | roser det forhold, at arbejdsløsheden i Albanien ifølge instituttet for statistik i Albanien (INSTAT) er faldet; understreger nødvendigheden af at forbedre kvaliteten af uddannelsessystemet, herunder øge kapaciteten for bedre at kunne udruste folk med færdigheder og viden, der passer til arbejdsmarkedets behov; understreger nødvendigheden af at støtte langsigtet vækst ved at udvikle kapaciteten til anvendelse af teknologi, forskning, udvikling og innovation; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer indtrængende regeringen til at modernisere uddannelsessystemet med henblik på at skabe et mere rummeligt samfund, begrænse uligheder og forskelsbehandling og bedre at udstyre de unge med færdigheder og viden; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig over Albaniens engagement med hensyn til at gennemføre dagsordenen for konnektivitet inden for rammerne af Berlinprocessen og vedtagelsen af IPA 2018-pakken, der indeholder det strategisk vigtige infrastrukturprojekt med genopførelsen af havnen i Durrës, der vil styrke Albaniens forbindelse med Kroatien og Italien og give Albaniens naboer, indlandsstaterne Kosovo og Makedonien, adgang til søtransportruter; opfordrer indtrængende de albanske myndigheder til at fremskynde planlægningen og anlæggelsen af de albanske sektioner af de transeuropæiske net og fortsætte harmoniseringen af den lovgivningsmæssige ramme med den gældende EU-ret; støtter forslaget om at reducere roaminggebyrerne på Vestbalkan med henblik på at fremme et markeds- og investeringsvenligt miljø hen imod en digital økonomi; bemærker, at 40 % af Albaniens befolkning bor i landdistrikter, men kun 1 % af disse personer er tilsluttet internettet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | gentager, at det er vigtigt at forbedre den offentlige infrastruktur internt i Vestbalkanlandene og mellem disse og EU-medlemsstaterne; henstiller, at myndighederne fremskynder byggeriet af store infrastrukturprojekter som f.eks. jernbaneforbindelsen og den moderne motorvej mellem Tirana og Skopje som led i Korridor VIII; |
| --- | --- |

38.

| 39. | udtrykker dyb bekymring over visse økonomiske projekter, der har ført til alvorlige miljøskader i beskyttede områder, såsom større feriesteder og vandkraftværkerne langs floderne Vjosa og Valbona; anbefaler Albanien at revidere sin strategi for vedvarende energi og begrænse sin afhængighed af vandkraft til produktion af elektricitet; opfordrer derfor myndighederne til at undersøge investeringer i andre vedvarende energiprojekter end vandkraft; opfordrer indtrængende myndighederne til at øge kvaliteten af strategiske miljøvurderinger, miljøkonsekvensvurderinger og offentlige høringer om sådanne projekter under hensyntagen til lokalsamfundets synspunkter; opfordrer Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til at tage sin støtte til vandkraftprojekter op til fornyet overvejelse, hvis de mangler fornuftige forudgående strategiske miljøvurderinger og miljøkonsekvensvurderinger; understreger behovet for at sikre, at det transadriatiske rørledningsprojekt (TAP) er i overensstemmelse med de miljømæssige og sociale aspekter af den gældende ret; gentager sin opfordring til Albanien om at gennemføre relevante affaldshåndteringsforanstaltninger og at tilpasse sig EU's miljølovgivning; |
| --- | --- |

39.

| 40. | udtrykker bekymring over, at Albanien fortsat er det land på Vestbalkan, hvorfra det største antal personer ulovligt indrejser, tager ulovligt ophold og indgiver grundløse asylansøgninger i medlemsstaterne; opfordrer til en forøgelse af de foranstaltninger, der blev truffet de seneste måneder med henblik på effektivt at håndtere fænomenet om grundløse asylansøgninger i EU samt uledsagede mindreåriges ankomster, herunder deres grundlæggende årsager; tilskynder til konkrete foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen, navnlig for unge, uddannelse, levevilkår og sundhed; opfordrer de albanske myndigheder til at indføre ordninger, der kan hjælpe med effektiv reintegration af familier og børn, når de vender tilbage til landet; |
| --- | --- |

40.

| 41. | glæder sig over de skridt, der er taget hen imod at opnå enighed om et operationelt samarbejde mellem Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning og Albanien, som var det første land i regionen, med hvilket en sådan aftale blev indgået, og tilskynder til yderligere samarbejde på det operationelle plan; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer den albanske regering til at overholde bestemmelserne i artikel 3 i den europæiske konvention om udlevering, som blev udstedt af Europarådet, og artikel 19 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og ikke tillade udlevering på grund af politiske forbrydelser eller udlevering af personer, som risikerer at blive udsat for tortur eller umenneskelig behandling i det land, der anmoder om udlevering; |
| --- | --- |

42.

| 43. | roser Albaniens succes i forbindelse med at bremse udstrømningen af udenlandske krigere; glæder sig over det regionale samarbejde, der er opnået med hensyn til at modvirke potentielle terrortrusler; gentager, at der er behov for yderligere foranstaltninger i forhold til at bekæmpe onlineradikalisering på effektiv vis samt afbryde finansielle strømme, der sigter på at finansiere terrorisme, og styrke forebyggelses- og overvågningsmekanismer, der inddrager civilsamfundet og religiøse samfund; gentager, at det er nødvendigt at forbedre programmerne for reintegration af tilbagevendte og deres familier yderligere og forebygge radikalisering i fængsler også ved øget inddragelse af civilsamfundet og religiøse samfund; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer til øget samarbejde mellem Albanien og EU om cyberkriminalitet og cyberforsvar; |
| --- | --- |

44.

| 45. | glæder sig over Albaniens aktive deltagelse i Berlinprocessen, i initiativet med de seks Vestbalkanlande og i andre regionale initiativer samt dets bidrag til at styrke profilen for Det Regionale Samarbejdsråd; glæder sig over undertegnelsen af en fælles erklæring om regionalt samarbejde og gode naboforbindelser inden for rammerne af Berlinprocessen; glæder sig over Albaniens proaktive rolle i forbindelse med at fremme regionalt samarbejde og gode naboskabsforbindelser med andre kandidatlande og tilgrænsende medlemsstater og understreger, at gode forbindelser er en afgørende del af udvidelsesprocessen; bifalder den officielle lancering af Vestbalkanfonden, som bør fremme fælles værdier og udvikle det regionale samarbejde mellem borgerne, civilsamfundet og institutioner i den vestlige Balkanregion; glæder sig over etableringen af det fælles albansk-serbiske handelskammer i Tirana og tilskynder til styrkelse af handels- og erhvervssamarbejdet i regionen; glæder sig over de fortsatte bestræbelser på at intensivere det regionale samarbejde, navnlig på området for miljøbeskyttelse som skitseret i det trilaterale adriatiske initiativ; minder om, at udtalelser og handlinger, der kan have negative konsekvenser for de gode naboskabsforbindelser, bør undgås; |
| --- | --- |

45.

| 46. | gentager sin støtte til RECOM-initiativet, den regionale kommission for påvisning af kendsgerninger vedrørende krigsforbrydelser og andre alvorlige menneskerettighedskrænkelser begået i det tidligere Jugoslavien; opfordrer indtrængende den albanske regering til at tage føringen i etableringen heraf; understreger betydningen af denne proces og af alle regionale politiske lederes aktive engagement heri, således at arbejdet kan indledes uden yderligere forsinkelser; henleder opmærksomheden på Coalition for RECOM's forslag til en handlingsplan med faste datoer og benchmarks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | glæder sig meget over Albaniens fortsatte fulde tilpasning til alle EU's holdninger og erklæringer i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; opfordrer Albanien til at rette sig ind efter EU's fælles holdning om integriteten af Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol og til at opsige sin bilaterale immunitetsaftale med De Forenede Stater; glæder sig over Albaniens aktive deltagelse i militære krisestyringsmissioner inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik og landets bidrag til NATO-missioner af strategisk betydning for EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer indtrængende de albanske myndigheder til at gøre brug af EU-midler i alle regioner i landet på den mest effektive måde; opfordrer Kommissionen til at sikre streng konditionalitet af IPA-midler og til som led i sine landerapporter at vurdere effektiviteten af førtiltrædelsesbistand til Albanien, navnlig hvor det drejer sig om de centrale prioriteter og relevante projekter; |
| --- | --- |

48.

| 49. | noterer sig den konstruktive atmosfære på det tolvte møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Albanien, som blev afholdt i Tirana den 12. og 13. februar 2018; noterer sig det forbedrede samarbejde, der er opnået mellem repræsentanter fra flertallet og repræsentanter fra oppositionen i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Albanien; understreger vigtigheden af et fortsat samarbejde på tværs af partierne på reformvejen hen imod tiltrædelse af EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Albaniens regering og parlament. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Ordet »roma« bruges som en fællesbetegnelse, der omfatter flere forskellige beslægtede grupper, såvel fastboende som omvandrende, herunder bl.a. romaer, ashkalier og egyptere, der kan have en forskellig kultur og levevis;

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/155 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/155

---

P8_TA(2018)0482

Kommissionens 2018-rapport om Montenegro

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Montenegro (2018/2144(INI))

(2020/C 363/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem EU og Montenegro, der trådte i kraft den 1. maj 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem EU og Montenegro, der trådte i kraft den 1. maj 2010,

| — | der henviser til erklæringen fra topmødet mellem EU og Vestbalkan den 17. maj 2018 og dets prioriterede Sofiadagsorden, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra topmødet mellem EU og Vestbalkan den 17. maj 2018 og dets prioriterede Sofiadagsorden,

| — | der henviser til det 9. møde i Stabiliserings- og Associeringsrådet EU-Montenegro den 25. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 9. møde i Stabiliserings- og Associeringsrådet EU-Montenegro den 25. juni 2018,

| — | der henviser til Montenegros tiltrædelse til NATO den 5. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Montenegros tiltrædelse til NATO den 5. juni 2017,

| — | der henviser til parlamenterne i Montenegro og Kosovos ratificering af grænsedragningsaftalen mellem Montenegro og Kosovo, |
| --- | --- |

—

der henviser til parlamenterne i Montenegro og Kosovos ratificering af grænsedragningsaftalen mellem Montenegro og Kosovo,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018 med titlen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018 med titlen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (COM(2018)0065),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. april 2018 med titlen »2018-meddelelse om EU's udvidelsesstrategi« (COM(2018)0450), som blev ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Rapport for 2018 om Montenegro« (SWD(2018)0150), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. april 2018 med titlen »2018-meddelelse om EU's udvidelsesstrategi« (COM(2018)0450), som blev ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Rapport for 2018 om Montenegro« (SWD(2018)0150),

| — | der henviser til Kommissionens vurdering af 17. april 2018 af Montenegros økonomiske reformprogram for 2018-2020 (SWD(2018)0131) og Rådets fælles konklusioner fra den økonomiske og finansielle dialog mellem EU og det vestlige Balkan af 25. maj 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens vurdering af 17. april 2018 af Montenegros økonomiske reformprogram for 2018-2020 (SWD(2018)0131) og Rådets fælles konklusioner fra den økonomiske og finansielle dialog mellem EU og det vestlige Balkan af 25. maj 2018,

| — | der henviser til rapporter fra valgobservationsmissionen under OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (OSCE ODIHR) og til udtalelse fra Europa-Parlamentets valgobservatørdelegation om præsidentvalget den 15. april 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporter fra valgobservationsmissionen under OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (OSCE ODIHR) og til udtalelse fra Europa-Parlamentets valgobservatørdelegation om præsidentvalget den 15. april 2018,

| — | der henviser til erklæringen og henstillingerne fra det 15. møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Montenegro, der blev afholdt i Podgorica den 16.-17. juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen og henstillingerne fra det 15. møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Montenegro, der blev afholdt i Podgorica den 16.-17. juli 2018,

| — | der henviser til resultatet af 2017-undersøgelsen om marginaliserede romaer på Vestbalkan, der blev gennemført af Kommissionen, Verdensbanken og FN's udviklingsprogram, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af 2017-undersøgelsen om marginaliserede romaer på Vestbalkan, der blev gennemført af Kommissionen, Verdensbanken og FN's udviklingsprogram,

| — | der henviser til Berlinprocessen, som blev igangsat den 28. august 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Berlinprocessen, som blev igangsat den 28. august 2014,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Montenegro, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Montenegro,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til Udenrigsudvalgets betænkning (A8-0339/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsudvalgets betænkning (A8-0339/2018),

| A. | der henviser til, at hvert kandidatland vurderes individuelt på grundlag af dets egne resultater, og at hastigheden og kvaliteten af reformer afgør tidsplanen for tiltrædelsen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at hvert kandidatland vurderes individuelt på grundlag af dets egne resultater, og at hastigheden og kvaliteten af reformer afgør tidsplanen for tiltrædelsen;

| B. | der henviser til, at Montenegro i øjeblikket er det land, der er nået længst i forhandlingsprocessen, idet det har åbnet 31 af de 35 kapitler i EU's fællesskabsret til forhandling, hvoraf tre er blevet foreløbigt lukket; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Montenegro i øjeblikket er det land, der er nået længst i forhandlingsprocessen, idet det har åbnet 31 af de 35 kapitler i EU's fællesskabsret til forhandling, hvoraf tre er blevet foreløbigt lukket;

| C. | der henviser til, at en konstruktiv dialog blandt interne politiske kræfter og med nabolandene vil være afgørende for at gøre yderligere fremskridt inden for EU-tiltrædelsesprocessen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en konstruktiv dialog blandt interne politiske kræfter og med nabolandene vil være afgørende for at gøre yderligere fremskridt inden for EU-tiltrædelsesprocessen;

| D. | der henviser til, at Montenegro fortsat går ind for at skabe en fungerende markedsøkonomi og er blevet ved med at opbygge en resultatliste over forpligtelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Montenegro fortsat går ind for at skabe en fungerende markedsøkonomi og er blevet ved med at opbygge en resultatliste over forpligtelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen;

| E. | der henviser, at Montenegro nyder godt af førtiltrædelsesbistand under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA II); |
| --- | --- |

E.

der henviser, at Montenegro nyder godt af førtiltrædelsesbistand under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA II);

| F. | der henviser til, at Montenegro bl.a. skal styrke den parlamentariske, lovgivningsmæssige og tilsynsmæssige kapacitet, institutionernes gennemsigtighed, overholdelse af retsstatsprincippet og retsvæsenets uafhængighed, den indenlandske behandling af sager om krigsforbrydelser, valgprocessens integritet, mediefrihed og kampen mod korruption, organiseret kriminalitet og den uformelle økonomi; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Montenegro bl.a. skal styrke den parlamentariske, lovgivningsmæssige og tilsynsmæssige kapacitet, institutionernes gennemsigtighed, overholdelse af retsstatsprincippet og retsvæsenets uafhængighed, den indenlandske behandling af sager om krigsforbrydelser, valgprocessens integritet, mediefrihed og kampen mod korruption, organiseret kriminalitet og den uformelle økonomi;

| 1. | glæder sig over Montenegros fortsatte engagement i EU-integrationsprocessen og de fortsatte gode fremskridt overordnet set, der er baseret på en bred offentlig opbakning til denne strategiske beslutning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at gennemførelsen og anvendelsen af reformer fortsat er en nøgleindikator for en vellykket integration; opfordrer Montenegro til at forbedre planlægningen, koordineringen og overvågningen af gennemførelsen af ny lovgivning og nye politikker og opfordrer til rettidig gennemførelse af de foreløbige benchmarks for kapitel 23 og 24; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bifalder den vurdering, som Kommissionen i sin meddelelse af 6. februar 2018 om strategien for det vestlige Balkan har fremlagt om, at Montenegro muligvis kan være klar til medlemskab i 2025, hvis der findes en stærk politisk vilje, gennemføres reelle og bæredygtige reformer og findes endelige løsninger på tvisterne med naboerne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre, at den næste flerårige finansielle ramme omfatter hensigtsmæssige bestemmelser, der åbner mulighed for Montenegros tiltrædelse af Den Europæiske Union som skitseret i strategien for det vestlige Balkan; |
| --- | --- |

4.

Demokratisering

| 5. | minder alle politiske partier om, at et konstruktivt politisk engagement afhænger af et fuldt fungerende parlament, hvor alle politikere påtager sig deres ansvar over for vælgerne ved at udfylde deres plads i parlamentet; glæder sig over, at de fleste oppositionspartier er vendt tilbage til parlamentet efter et langvarigt parlamentarisk boykot; opfordrer indtrængende alle andre politiske partier til at vende tilbage til parlamentet og til at gøre en større fælles indsats for at føre en reel politisk dialog for at sikre, at det kan spille sin rolle som lovgiver og føre tilsyn og således genoprette en fungerende demokratisk proces; |
| --- | --- |

5.

| 6. | efterlyser gennemførelse af lovgivning om offentlig og politisk deltagelse blandt kvinder og mindretal, navnlig romaer (1), bl.a. med hensyn til fremme af, at kvinder fra minoriteter reelt deltager i beslutningsprocesser og får stillinger inden for den offentlige forvaltning og andre offentlige institutioner; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Montenegros politiske ledere til at fokusere på de tilbageværende udfordringer med hensyn til at imødekomme udfordringer med retsstatsprincippet, mediefrihed, korruption, hvidvaskning af penge, organiseret kriminalitet og dermed forbundet vold og til at prioritere afhjælpning af disse udfordringer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at de grundlæggende frihedsrettigheder blev overholdt ved præsidentvalget i april 2018; opfordrer regeringen til at samarbejde med oppositionspartierne og civilsamfundet med henblik på at foretage en omfattende afhjælpning af de mangler, som OSCE/ODIHR har kortlagt, og fuldt ud gennemføre sine prioriterede henstillinger, ved at vedtage den planlagte nationale lovgivning og styrke gennemsigtigheden og professionaliseringen af valgadministrationen med henblik på at forbedre offentlighedens tillid til valgprocessen; opfordrer til, at lokalvalgene afholdes samtidig i hele landet, og at kvaliteten og gennemsigtigheden i forbindelse med valget forbedres; opfordrer indtrængende til, at bestemmelserne om gennemsigtighed i finansieringen af de politiske partier strammes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer til en fuldstændig undersøgelse af alle påståede uregelmæssigheder i forbindelse med valg; insisterer endnu en gang på behørig politisk opfølgning på »lydoptagelsesaffæren« fra 2012; opfordrer korruptionsbekæmpelsesagenturet til at styrke kontrollen med eventuelt misbrug af offentlige ressourcer til formål, der vedrører politiske partier; |
| --- | --- |

9.

| 10. | udtrykker sin bekymring over det montenegrinske parlaments beslutning om at afskedige Vanja Ćalović Marković fra bestyrelsen for agenturet for forebyggelse af korruption; opfordrer indtrængende til fuld åbenhed i håndteringen af denne sag; |
| --- | --- |

10.

Retsstaten

| 11. | noterer sig den centrale rolle, som revisionsmyndigheden, korruptionsbekæmpelsesagenturet, kommissionen for kontrol med offentlige indkøb, konkurrenceagenturet og myndigheden med ansvar for statsstøtte har i kampen mod organiseret kriminalitet; glæder sig over de fortsatte reformer, der sigter mod at forbedre disse institutioners kapacitet og uafhængighed, men noterer sig behovet for at forbedre effektiviteten, skabe bedre resultater, tilskynde til forebyggelse af korruption, herunder ved hjælp af passende sanktioner, og fjerne resterende forhindringer for deres fulde uafhængighed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker de fremskridt, der er gjort med at styrke korruptionsbekæmpelsesagenturets kapacitet med hensyn til undersøgelser af kampagnefinansiering; understreger imidlertid behovet for at øge tilliden til agenturet og forbedre dets omdømme, hvilket kan opnås ved at skabe yderligere afstand mellem dets arbejde og enhver form for politisk indflydelse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over bestræbelserne på at forbedre gennemsigtigheden i den offentlige administration og udvekslingen af oplysninger, men tilskynder til, at der etableres en mere borgervenlig og professionel offentlig administration, der ikke er politisk funderet; bifalder ombudsmandens mere effektive arbejde; opfordrer til forbedrede lovpligtige konsekvensanalyser, detaljerede rapporter om revisioner og fælles offentlige høringer om lovgivningsforslag; understreger betydningen af samarbejde med civilsamfundsorganisationer og åben adgang til oplysninger med henblik på at bekæmpe korruption effektivt og tilskynder til en revision af de lovgivningsmæssige ændringer, der blev foretaget i maj 2017; anbefaler, at ressourcerne og den menneskelige kapital i den offentlige administration optimeres; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over de betydelige fremskridt, som Montenegro har gjort på området for e-governance og e-deltagelse, hvor landet er rykket op blandt de 25 bedst placerede i henhold til FN's undersøgelse af e-forvaltning i 2016; opfordrer regeringen i Montenegro til at opretholde dette reformtempo med henblik på at gøre den offentlige administration endnu mere effektiv og tilgængelig; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over de moderate fremskridt i retning af en styrkelse af retsinstansernes uafhængighed, gennemsigtighed, ansvarlighed, professionalisme og effektivitet; opfordrer til at indføre beskyttelsesmekanismer mod politisk interferens og for en sammenhængende anvendelse af etiske regler og disciplinære foranstaltninger; glæder sig over, at der for første gang er blevet udpeget nye dommere og anklagere vha. det nye ansættelsessystem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | noterer sig, at der er behov for at gøre fremskridt med hensyn til de retlige procedurer i forbindelse med det påståede kupforsøg i oktober 2016 ved at sikre fuldt retligt samarbejde med tredjelande; glæder sig over beslutningen om at transmittere rettens behandling af sagen offentligt for at fremme gennemsigtigheden; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over ændringerne af loven om rådet for retsvæsenet, der blev vedtaget den 29. juni 2018, og som åbner mulighed for, at rådet for retsvæsenet fortsat kan fungere efter hensigten; konstaterer, at disse ændringer blev vedtaget i overensstemmelse med henstillingerne fra Venedigkommissionen; understreger, at disse ændringer med hensyn til valg af lægmedlemmer af rådet kun er en midlertidig løsning; opfordrer indtrængende parlamentets nyligt nedsatte ad hoc-arbejdsgruppe til hurtigt at afklare dette spørgsmål; |
| --- | --- |

17.

| 18. | er bekymret over det stigende antal tilfælde af vold og snigmord forbundet med organiseret kriminalitet, som har en skadelig virkning på almindelige borgeres dagligdag; glæder sig over, at myndighederne har påpeget dette problem, men opfordrer til mere effektive forebyggende foranstaltninger, herunder brug af ikkedomsbaseret konfiskation af aktiver; roser efterforskningen, retsforfølgningen og dommene i sager om korruption på højt niveau; anerkender dog, at de allerede opnåede resultater skal styrkes yderligere, navnlig med hensyn til hvidvaskning af penge og menneskehandel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer til fremskridt med hensyn til at forhindre interessekonflikter og ulovlig berigelse blandt offentligt ansatte, herunder på kommuneplan; opfordrer myndighederne til at intensivere konfiskeringen af aktiver fra kriminelle aktiviteter, fremskynde undersøgelser af uberettiget velstand og træffe andre foranstaltninger, der fører til afvikling af kriminelle bander, ved at fjerne forbindelsen mellem organiseret kriminalitet, erhvervslivet og politik; tager i mellemtiden afstand fra den anvendte praksis med at pålægge sanktioner, der ligger under det lovbestemte minimum, da den har en virkning modsat hensigten om at forebygge korruption; |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om, at Montenegro skal gøre sig yderligere bestræbelser på at sikre en effektiv beskyttelse af ejendomsretten i tråd med EU's regler og standarderne for internationale menneskerettigheder; opfordrer indtrængende de statslige myndigheder til at fastsætte bestemmelser om retfærdige procedurer inden for et rimeligt tidsrum, når de gennemfører de eksisterende nationale retlige rammer, bl.a. med hensyn til ejendomsrettigheder og tilbagegivelse af ejendom; bemærker, at en solid, ikkediskriminerende og stabil ordning for ejendomsrettigheder er en forudsætning for tillid hos borgerne, erhvervslivet og udenlandske investorer; |
| --- | --- |

20.

Grænseforvaltning og migration

| 21. | bemærker, at Montenegro hidtil har vist sig at være i stand til at behandle asylansøgninger, men understreger, at der må gøres yderligere fremskridt; opfordrer Montenegro til et tættere samarbejde med Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning for at forbedre grænseforvaltningen i overensstemmelse med europæiske normer, håndtere den ulovlige migration og ødelægge netværk for smugling af migranter; opfordrer til at intensivere indsatsen og det grænseoverskridende samarbejde for at forhindre og afvikle organiserede kriminelle netværk med relation til menneskehandel samt smugling af stoffer og tobak; fremhæver de vedvarende bekymringer over ulovlig handel med tobak i Montenegro, navnlig handlen omkring landets frihandelszoner; opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte Montenegro med hensyn til at kontrollere landets frihandelszoner og at arbejde på at forhindre ulovlig handel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | beklager det manglende fremskridt med hensyn til håndtering af menneskehandel og opfordrer til, at der lægges vægt på forebyggelse af tvungen organiseret prostitution og børnetiggeri; understreger, at der er behov for yderligere tiltag med hensyn til identifikation af ofre og deres adgang til bistand, kompensation og beskyttelsesforanstaltninger; opfordrer Montenegro til at yde effektiv beskyttelse til ofre for menneskehandel og til at lægge særlig vægt på rehabilitering af børn, der er ofre for menneskehandel, og til romakvinder og -piger, på grund af de sårbare forhold, som de befinder sig i som følge af fattigdom og marginalisering; |
| --- | --- |

22.

Medierne

| 23. | er i stigende grad bekymret over status for ytrings- og mediefriheden, hvor tre rapporter til Kommissionen efter hinanden har noteret »intet fremskridt«; minder om, at det relaterede kapitel 23 blev åbnet i december 2013, og at fremskridt i dette kapitel og kapitel 24 fastlægger det overordnede tempo i forhandlingerne; fordømmer i de skarpest mulige vendinger intimidering, smædekampagner og verbale og fysiske angreb på journalister; bemærker, at der blev rapporteret om syv tilfælde af angreb på journalister i 2017; opfordrer indtrængende regeringen til at sikre, at journalister beskyttes i praksis; opfordrer til, at der tages yderligere skridt til at sikre mediernes og journalisternes uafhængighed, og opfordrer til, at der systematisk indsamles data om trusler mod journalister; bemærker, at EU's delegation i Montenegro følger situationen på tæt hold; |
| --- | --- |

23.

| 24. | er særlig bekymret over angrebet den 8. maj 2018 mod Vijesti-journalisten Olivera Lakić og kræver en tilbundsgående undersøgelse af sagen; finder det uacceptabelt, at der ikke er sket nogen ny udvikling med hensyn til undersøgelser af gamle sager om vold mod journalister; opfordrer myndighederne til fuldt ud at fordømme alle angreb mod journalister og at fremme foranstaltninger til beskyttelse af journalister og bekæmpelse af straffrihed; |
| --- | --- |

24.

| 25. | beklager det økonomiske og redaktionelle pres, der lægges på Montenegros offentlige radio- og TV-station (RTCG) og agenturet for elektroniske medier; opfordrer til, at der træffes beskyttelsesforanstaltninger mod utilbørlig politisk og forretningsmæssig påvirkning, og at der sikres fuld gennemsigtighed i forbindelse med reklamer i medierne; gentager behovet for, at RTCG og alle andre medier beskyttes mod utilbørlig politisk indflydelse; opfordrer indtrængende de statslige myndigheder til at forsyne både tilsynsmyndighederne for medierne og den offentlige radio- og TV-station med tilstrækkelige midler til at sikre både RTCG's og AEM's finansielle autonomi og uafhængighed, som er af afgørende betydning for et solidt mediemiljø i under valgkampagnerne; beklager ændringen i sammensætningen af RTCG-rådet og afskedigelsen af generaldirektøren for RTCG, Andrijana Kadija; mener, at tidlig afskedigelse kun bør være tilladt under visse omstændigheder; |
| --- | --- |

25.

| 26. | advarer om, at manglende finansiel autonomi for medierne giver næring til politisk afhængighed og polarisering; er af den opfattelse, at en gennemsigtig og ikkediskriminerende fordeling af de statslige reklamemidler er påkrævet, og opfordrer myndighederne til at overveje alternative former for indirekte tilskud for at fremme mediernes uafhængighed; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger den rolle, som agenturet for elektroniske medier og effektiv selvregulering spiller med hensyn til at sikre de højeste etiske standarder i Montenegros medier og reducere antallet af smædekampagner; bemærker, at journalisternes vanskelige situation underminerer mediernes kvalitet og professionalisme; |
| --- | --- |

27.

Civilsamfundet og menneskerettigheder

| 28. | understreger den afgørende rolle, som civilsamfundsorganisationerne spiller med hensyn til at forbedre statsinstitutionernes funktionsmåde og bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet; fordømmer i denne forbindelse på det kraftigste den seneste intimidering af og uacceptable smædekampagne mod civilsamfundsorganisationer, som har været kritiske over for det overordnet set langsomme fremskridt, eller mangel herpå, inden for vigtige retsstatsområder; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer til større opmærksomhed i forbindelse med udarbejdelse og gennemførelse af lovgivning på områder, der har indvirkning på civilsamfundets spillerum, så det sikres, at lovgivningen ikke medfører en uforholdsmæssig stor byrde for civilsamfundsorganisationer eller får en diskriminerende virkning på civilsamfundet eller mindsker dets spillerum; fremhæver behovet for at sikre adgang til offentlig finansiering for civilsamfundsorganisationer, der arbejder for menneskerettigheder, demokrati og retsstaten, herunder kontrolorganer og interesseorganisationer og små græsrodsbevægelser; mener, at civilsamfundsorganisationer frit bør kunne modtage midler fra andre donorer, f.eks. private donorer, internationale organisationer, organer eller agenturer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | noterer sig ændringerne af lovgivningen om NGO'er, hvor der sigtes mod at øge deres offentlige støtte, og anbefaler hurtig vedtagelse af den nødvendige afledte ret; gentager sin opfordring til systematiske, fælles, rettidige og reelle høringer med civilsamfundet og den bredere offentlighed om vigtige EU-relaterede lovgivningsmæssige reformer, herunder deres gennemførelse på lokalt plan, for at gøre beslutningstagningen mere demokratisk og skabe øget gennemsigtighed; anbefaler en forbedring af det finansielle regelsæt for civilsamfundsorganisationer, ved at der tildeles yderligere ressourcer og fastsættes klare regler om statslige mekanismer til høring af civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | glæder sig over den igangværende lovgivningsmæssige tilpasning med hensyn til grundlæggende rettigheder; opfordrer indtrængende til, at den institutionelle ramme, der giver mulighed for effektiv rettighedsbeskyttelse, udvides, herunder i tilfælde af mishandling udøvet af lovhåndhævere, intimidering og fysiske angreb; opfordrer til at opdatere lovgivningen om religionsfrihed; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sætter pris på de bestræbelser, der er gjort hidtil med hensyn til at gennemføre Istanbulkonventionen, men opfordrer indtrængende til forbedring af håndhævelsen og overvågningen af mekanismer til beskyttelse af menneskerettigheder, blandt andet ved at bekæmpe vold mod kvinder og børn; opfordrer i denne forbindelse til effektiv gennemførelse af politikker på området for grundlæggende rettigheder, navnlig med hensyn til ligestilling mellem kønnene, social inklusion af personer med handicap, børns rettigheder og romaers rettigheder, ved at sikre, at der afsættes tilstrækkelige budgetter og ressourcer til at gennemføre politikkerne og øge kapaciteten hos de ansvarlige institutioner; opfordrer myndighederne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forebygge tvangsægteskaber for børn; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer indtrængende Montenegro til at sikre fuld og rettidig gennemførelse af sin lovgivning om ligestilling og bekæmpelse af forskelsbehandling og at overvåge dens indvirkning på kvinder fra dårligt stillede og marginaliserede sociale grupper; opfordrer Montenegro til at sikre alle kvinder uhindret adgang til retfærdighed, tilbyde gratis retshjælp til kvinder, der har været udsat for kønsbaseret vold, med særlig opmærksomhed på romakvinder, kvinder med handicap og kvinder, der bor i landdistrikter og fjerntliggende egne; opfordrer Montenegro til at styrke de relevante myndigheders rolle og kapacitet, således at de er bedre rustet til at håndtere beskyttelse og rehabilitering af ofre og proaktivt at arbejde sammen med mænd om ikke at begå vold mod kvinder; opfordrer Montenegro til at øge antallet af statsdrevne krisecentre og deres kapacitet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer myndighederne i Montenegro til fortsat at forbedre klimaet med hensyn til samfundsmæssig inklusion og tolerance og at træffe effektive foranstaltninger mod hadefulde udtalelser, social eksklusion og diskriminering af minoriteter; bemærker, at Montenegro stadig ikke helt har tilpasset sig FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; opfordrer de kompetente myndigheder til fortsat at styrke indsatsen for at sikre LGBTI-personers rettigheder; er fortsat bekymret over problemerne med accept af seksuel mangfoldighed i det montenegrinske samfund; er bekymret over den forskelsbehandling, som kvinder og piger i romasamfundet står over for, og udtrykker bekymring over, at marginaliserede romaer i Montenegro har begrænset adgang til alle aspekter af menneskelig udvikling, hvilket fremgår af resultaterne af en undersøgelse fra 2017 om dette emne; understreger betydningen af at styrke SMV-sektoren og yde støtte gennem bedre lovgivning og gennemførelse af industripolitik; |
| --- | --- |

34.

| 35. | noterer sig de fortsatte fremskridt i retning af at forbedre forholdene for minoriteter; opfordrer til, at den multietniske identitet i området omkring Kotorbugten respekteres, og at der gøres en yderligere indsats for at beskytte den; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer indtrængende Montenegro til at iværksætte oplysningskampagner for at bekæmpe diskriminering og vold mod LGBTI-personer og sikre retfærdig efterforskning og retsforfølgning af forbrydelser, der begås mod dem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer indtrængende Montenegro til at iværksætte oplysningskampagner for at tilskynde til indberetning af vold i hjemmet mod kvinder og piger, øge antallet af veluddannede dommere under hensyntagen til ligestillingsaspektet, sikre grundig efterforskning og retsforfølgning af forbrydelser og sikre ofrene bistand, rådgivning og genintegrering; |
| --- | --- |

37.

Økonomi, socialpolitik, beskæftigelse og uddannelse

| 38. | glæder sig over de fremskridt, som Montenegro har gjort med hensyn til at sikre makroøkonomisk stabilitet og budgetkonsolidering, og opfordrer til budgetmæssig gennemsigtighed og forbedring af erhvervsklimaet; understreger, at korruption, den uformelle økonomi, mangler i retsstaten og besværlige regulerende procedurer fortsat forhindrer vækst og investering; understreger, at den europæiske sociale model kræver dialog med alle økonomiske interessenter, herunder fagforeningerne; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer til, at der gøres brug af det fulde potentiale, som digitale værktøjer på området for ejendomsregistrering, fakturering og udstedelse af byggetilladelser frembyder; noterer sig, at det er behov for at fremskynde udrulningen af bredbåndsadgangen for virksomheder og private forbrugere; understreger behovet for rammer for interoperabilitet på statsligt plan for at understøtte yderligere digitalisering og forenkling af administrative og forretningsrelaterede procedurer; glæder sig over den igangværende udvikling af elektronisk registrering af virksomheder online; |
| --- | --- |

39.

| 40. | glæder sig over de lovgivningsmæssige ændringer på uddannelsesområdet og bestræbelserne på at øge deltagelsen i førskoleundervisning, bl.a. hos ugunstigt stillede børn, og fremhæver betydningen af en helhedsorienteret tilgang til udviklingen i den tidlige barndom; opfordrer indtrængende myndighederne til at afhjælpe den høje langtidsarbejdsløshed blandt unge og kvinder, herunder ved brug af kønsspecifikke konsekvensanalyser, hvor det er relevant; noterer sig udarbejdelsen af en hvidbog til fremme af ungdomsbeskæftigelsen i samarbejde med Den Internationale Arbejdsorganisation; understreger behovet for at gennemføre aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, navnlig for kvinder, der påvirkes negativt af ophævelsen af deres sociale ydelser; |
| --- | --- |

40.

| 41. | bemærker, at arbejdsmarkedets parter systematisk bør høres i spørgsmål vedrørende beskæftigelse og sociale anliggender; understreger behovet for en yderligere styrkelse af det sociale råds kapacitet; bifalder indførelsen af regelsæt på området for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, men er fortsat bekymret over de mange dødsulykker på arbejdspladsen og det lave antal medarbejdere hos arbejdstilsynet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | glæder sig over Montenegros forbedrede deltagelse i programmet Erasmus+ og udtrykker støtte til Kommissionens forslag om at fordoble budgettet for Erasmus+; opfordrer til øget koordinering vedrørende tværgående problemer, der påvirker ungdomsbeskæftigelsen, inklusionen, aktivt medborgerskab, frivilligt arbejde og uddannelse; |
| --- | --- |

42.

Miljø, energi og transport

| 43. | udtrykker tilfredshed over, at Montenegro i henhold til artikel 1 i landets forfatning er et miljøvenligt land; bifalder den mulige åbning af EU-rettens kapitel 27 i forhandlingerne med Montenegro i år; opfordrer myndighederne til at sikre bedre beskyttelse af de mest værdifulde områder, navnlig med hensyn til biodiversitet, og til især at gennemgå bygge- og anlægsprojekter, der vedrører hoteller og vandkraftværker; |
| --- | --- |

43.

| 44. | bemærker, at udviklingen af yderligere kapacitet med hensyn til vandkraft og turisme, navnlig i beskyttede områder, skal overholde EU's miljømæssige standarder; udtrykker bekymring over ikke-bæredygtig vandkraftudvikling, da mange af de 80 vandkraftanlæg ikke projekteres i overensstemmelse med internationale konventioner eller EU-lovgivningen på trods af kravene i kapitel 27; opfordrer indtrængende til yderligere udnyttelse af potentielle vedvarende energikilder og foranstaltninger vedrørende energieffektivitet og forbedringen af vand- og affaldshåndtering; glæder sig over den vellykkede tilpasning af Montenegros lovgivning fra 2016 om grænseoverskridende udveksling af elektricitet og naturgas med den tredje energipakke; roser Montenegros forbedrede lovgivning om energieffektivitet og vedvarende energi, men opfordrer indtrængende myndighederne til fuldt ud at tilpasse den nationale lovgivning til direktivet om vedvarende energi og direktivet om bygningers energimæssige ydeevne; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer indtrængende Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til at revidere sin støtte til vandkraftværksprojekter og til at indstille finansieringen af alle projekter i beskyttede områder og projekter, for hvilke der ikke er foretaget forsvarlige forudgående miljøkonsekvensvurderinger; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at der er behov for en rettidig og præcis orientering af offentligheden om de konsekvenser, som motorvejsbyggeriet vil få for floden Tara, og for, at alle former for dumping af affald og ændring af flodlejet bringes til ophør i overensstemmelse med de forpligtelser, som Montenegro har indgået om bevarelse af områder under særlig national og international beskyttelse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | udtrykker bekymring over lokalplanen med særligt formål for nationalparken Skadarsøen; understreger, at det er nødvendigt at droppe de store vandkraftprojekter ved Moračafloden, da de har væsentlige negative konsekvenser for Skadarsøen og Tarafloden, som begge er beskyttede områder i henhold til national og international lovgivning; |
| --- | --- |

47.

| 48. | glæder sig over den positive udvikling i retning af yderligere tilpasning af Montenegros nationale lovgivning om miljø og klimaændringer med gældende EU-ret; opfordrer den montenegrinske regering til at beskytte Ulcinj Salina-området på både nationalt og internationalt plan i overensstemmelse med anbefalingerne i den EU-finansierede undersøgelse om beskyttelse af Ulcinj Salina; understreger det presserende behov for at sikre, at Ulcinj Salina integreres i Natura 2000-netværket; opfordrer til kortlægning og udpegelse af beskyttede havområder; |
| --- | --- |

48.

| 49. | fremhæver Montenegros proaktive deltagelse og konstruktive rolle i det regionale og internationale samarbejde gennem Berlinprocessen og initiativet med de seks Vestbalkanlande; glæder sig over resultatet af topmødet mellem EU og Vestbalkan i 2018, der blev afholdt i Sofia, og vedtagelsen af IPA-pakken fra 2018, som omfatter finansiering af to vigtige infrastrukturprojekter: ringvejen uden om Budva i den adriatisk-joniske korridor og »Vrbnica-Bar«-jernbanestrækningen i korridoren Orienten/det østlige Middelhav; understreger betydningen af disse trafikruter, som udgør den direkte forbindelse mellem Balkanlandene og EU-markederne; |
| --- | --- |

49.

| 50. | bifalder Montenegros intentioner om at etablere EU's emissionshandelssystem (EU ETS) inden for de næste tre år og vedtagelsen af sekundær lovgivning om brændstoføkonomi og emissioner fra nye biler; bemærker vigtigheden af at indarbejde aspekter ved EU ETS, forordningen om indsatsfordeling og overvågnings- og rapporteringsmekanismen (MRM) i den nationale lovgivning; |
| --- | --- |

50.

| 51. | glæder sig over de fortsatte bestræbelser på at intensivere det regionale samarbejde, navnlig på området for miljøbeskyttelse som skitseret i det trilaterale adriatiske initiativ; |
| --- | --- |

51.

Regionalt samarbejde og gode naboskabsforbindelser

| 52. | glæder sig over, at Montenegro fortsat yder en indsat for at opnå et konstruktivt regionalt samarbejde og gode bilaterale naboskabsforbindelser; støtter forslaget om at sænke roamingtaksterne i det vestlige Balkan; |
| --- | --- |

52.

| 53. | glæder sig over ratificeringen af landegrænseaftalen mellem Montenegro og Kosovo; opfordrer til en hurtig indgåelse af aftaler for at løse udestående grænsetvister med andre nabolande; |
| --- | --- |

53.

| 54. | glæder sig over Montenegros og Albaniens undertegnelse af en fælles erklæring og 12 aftaler om gensidig bistand inden for forskellige områder, som er et godt eksempel på det positive samarbejde i regionen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer indtrængende Montenegro til at forstærke indsatsen for proaktivt at prioritere og straffe krigsforbrydelser og finde ud af, hvad der er sket med forsvundne personer; glæder sig over indsatsen for reintegration af fordrevne personer inden for rammerne af det regionale genhusningsprogram; understreger, at statsanklageren, til trods for at han har vedtaget fire dokumenter om en strategi for efterforskning af krigsforbrydelser, ikke har indledt nye undersøgelser, anlagt nye retssager eller fremsat nye anklager; er bekymret over, at den særlige anklagemyndighed (SPO) indledte otte nye sager i 2016, hvoraf seks stadig kun befinder sig i den indledende undersøgelsesfase; gentager sin støtte til initiativet om at oprette den regionale kommission for fastlæggelse af fakta om krigsforbrydelser og andre alvorlige menneskerettighedskrænkelser, som blev begået i det tidligere Jugoslavien (RECOM); understreger betydningen af denne proces og den aktive inddragelse af alle politiske ledere i regionen; sætter pris på premierministerens offentlige støtte til RECOM; |
| --- | --- |

55.

| 56. | roser Montenegro for endnu et helt års fuld tilpasning til alle EU's holdninger og erklæringer i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og glæder sig over landets aktive deltagelse i missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP); glæder sig over måden, hvorpå Montenegros udenrigspolitik er blevet gennemført; opfordrer Montenegro til at tilpasse sig EU's fælles holdning om integrering af Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol og de vejledende principper for bilaterale immunitetsaftaler; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer til øget samarbejde mellem Montenegro og EU i bekæmpelse af cyberkriminalitet og om cyberforsvarsspørgsmål; |
| --- | --- |

57.

| 58. | minder om betydningen af Montenegros tiltrædelse til NATO med henblik på at sikre stabilitet og fred i det vestlige Balkan; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Montenegros regering og parlament. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Ordet »roma« bruges som en fællesbetegnelse, der omfatter flere forskellige beslægtede grupper, såvel fastboende som omvandrende; ikke blot romaer, men også ashkalier, egyptere og andre, der kan have en forskellig kultur og levevis.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/164 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/164

---

P8_TA(2018)0484

Handicappede kvinders situation

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om handicappede kvinders situation (2018/2685(RSP))

(2020/C 363/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, den europæiske menneskerettighedskonvention og EU's charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, den europæiske menneskerettighedskonvention og EU's charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til FN’s konvention om handicappedes rettigheder og dennes ikrafttræden den 21. januar 2011 i medfør af Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder og særlig til konventionens artikel 6 (1) om kvinder og piger med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s konvention om handicappedes rettigheder og dennes ikrafttræden den 21. januar 2011 i medfør af Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder og særlig til konventionens artikel 6 (1) om kvinder og piger med handicap,

| — | der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW, 1979) og tillægsprotokollen hertil (1999), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW, 1979) og tillægsprotokollen hertil (1999),

| — | der henviser til fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder (2),

| — | der henviser til artikel 10, 19 og 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10, 19 og 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (3),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (COM(2008)0426) og Parlamentets udtalelse herom af 2. april 2009 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (COM(2008)0426) og Parlamentets udtalelse herom af 2. april 2009 (4),

| — | der henviser til undersøgelse fra Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Unionens Interne Politikker med titlen »Discrimination Generated by the Intersection of Gender and Disability«, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelse fra Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Unionens Interne Politikker med titlen »Discrimination Generated by the Intersection of Gender and Disability«,

| — | der henviser til rapporten fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE) om fattigdom, køn og indbyrdes forbundne uligheder i EU, med særlig vægt på kapitel 8 om »Køn og handicap«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE) om fattigdom, køn og indbyrdes forbundne uligheder i EU, med særlig vægt på kapitel 8 om »Køn og handicap«,

| — | der henviser til ligestillingsindekset 2017 fra EIGE, |
| --- | --- |

—

der henviser til ligestillingsindekset 2017 fra EIGE,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om handicappede kvinders situation (O-000117/2018 — B8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om handicappede kvinders situation (O-000117/2018 — B8-0418/2018),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at over 80 mio. personer lever med handicap i EU; der henviser til, at hver fjerde europæiske familie har et familiemedlem med et handicap; der henviser til, at der er ca. 46 millioner kvinder og piger med handicap i EU, hvilket svarer til ca. 16 % af den samlede kvindelige befolkning og udgør 60 % af det samlede tal af handicappede; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at over 80 mio. personer lever med handicap i EU; der henviser til, at hver fjerde europæiske familie har et familiemedlem med et handicap; der henviser til, at der er ca. 46 millioner kvinder og piger med handicap i EU, hvilket svarer til ca. 16 % af den samlede kvindelige befolkning og udgør 60 % af det samlede tal af handicappede;

| B. | der henviser til, at ordet »handicap« omfatter en lang række midlertidige, kortvarige eller langsigtede personlige situationer, der kræver skræddersyede politiske løsninger og omfatter spørgsmål vedrørende mental sundhed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ordet »handicap« omfatter en lang række midlertidige, kortvarige eller langsigtede personlige situationer, der kræver skræddersyede politiske løsninger og omfatter spørgsmål vedrørende mental sundhed;

| C. | der henviser til, at den demografiske udvikling og en aldrende befolkning betyder, at flere mennesker bliver handicappede senere i livet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den demografiske udvikling og en aldrende befolkning betyder, at flere mennesker bliver handicappede senere i livet;

| D. | der henviser til, at handicappede hver dag nægtes grundlæggende rettigheder, idet vanskelighederne med at få adgang til lønnet beskæftigelse, der giver rettigheder, både i den offentlige og den private sektor, fastholdes; der henviser til, at den faglige uddannelse af handicappede ikke lever op til, hvad der er nødvendigt og kan opnås, for at de kan erhverve de kundskaber, færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at kunne deltage i arbejdslivet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at handicappede hver dag nægtes grundlæggende rettigheder, idet vanskelighederne med at få adgang til lønnet beskæftigelse, der giver rettigheder, både i den offentlige og den private sektor, fastholdes; der henviser til, at den faglige uddannelse af handicappede ikke lever op til, hvad der er nødvendigt og kan opnås, for at de kan erhverve de kundskaber, færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at kunne deltage i arbejdslivet;

| E. | Der henviser til, at kun 18,8 % af handicappede kvinder er i beskæftigelse i EU; der henviser til, at 45 % af handicappede kvinder i den erhvervsaktive alder (dvs. aldersgruppen 20-64 år) er inaktive, mens det tilsvarende tal for mænd er 35 %; |
| --- | --- |

E.

Der henviser til, at kun 18,8 % af handicappede kvinder er i beskæftigelse i EU; der henviser til, at 45 % af handicappede kvinder i den erhvervsaktive alder (dvs. aldersgruppen 20-64 år) er inaktive, mens det tilsvarende tal for mænd er 35 %;

| F. | der henviser til, at 75 % af de handicappede ikke har mulighed for at deltage fuldt ud på det europæiske arbejdsmarked, og at handicappede kvinder er to til fem gange mere tilbøjelige til at blive ofre for vold end ikke-handicappede kvinder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 75 % af de handicappede ikke har mulighed for at deltage fuldt ud på det europæiske arbejdsmarked, og at handicappede kvinder er to til fem gange mere tilbøjelige til at blive ofre for vold end ikke-handicappede kvinder;

| G. | der henviser til, at 34 % af kvinder med helbredsproblemer eller handicap på et tidspunkt i deres liv har været udsat for fysisk vold eller seksuelle overgreb foretaget af deres partner; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at 34 % af kvinder med helbredsproblemer eller handicap på et tidspunkt i deres liv har været udsat for fysisk vold eller seksuelle overgreb foretaget af deres partner;

| H. | der henviser til, at sterilisering af handicappede kvinder uden deres viden eller samtykke er en udbredt form for vold, der navnlig berører medlemmer af etniske minoriteter såsom romakvinder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at sterilisering af handicappede kvinder uden deres viden eller samtykke er en udbredt form for vold, der navnlig berører medlemmer af etniske minoriteter såsom romakvinder;

| I. | der henviser til, at der mangler synlighed for handicappede i det offentlige liv og i medierne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der mangler synlighed for handicappede i det offentlige liv og i medierne;

| J. | der henviser til, at to tredjedele af alle omsorgspersoner i Europa er kvinder. der henviser til, at 80 % af al pleje i EU udføres af ulønnede uformelle omsorgspersoner, og 75 % af dem er kvinder; der henviser til, at den økonomiske værdi af ulønnet, uformel pleje i Unionen som en procentdel af de samlede udgifter til formel langtidspleje skønnes at spænde fra 50 til 90 %; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at to tredjedele af alle omsorgspersoner i Europa er kvinder. der henviser til, at 80 % af al pleje i EU udføres af ulønnede uformelle omsorgspersoner, og 75 % af dem er kvinder; der henviser til, at den økonomiske værdi af ulønnet, uformel pleje i Unionen som en procentdel af de samlede udgifter til formel langtidspleje skønnes at spænde fra 50 til 90 %;

| K. | der henviser til, at den sociale og økonomiske deltagelse af handicappede kvinder er afgørende for en vellykket gennemførelse af Europas overordnede økonomiske og sociale strategi; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den sociale og økonomiske deltagelse af handicappede kvinder er afgørende for en vellykket gennemførelse af Europas overordnede økonomiske og sociale strategi;

| L. | der henviser til, at de mange former for forskelsbehandling, som kvinder er udsat for på baggrund af bl.a. deres kønsidentitet, kønsudtryk og kønskarakteristika, bidrager til feminiseringen af fattigdom; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de mange former for forskelsbehandling, som kvinder er udsat for på baggrund af bl.a. deres kønsidentitet, kønsudtryk og kønskarakteristika, bidrager til feminiseringen af fattigdom;

| M. | der henviser til, at handicappede og navnlig handicappede kvinder har lavere indkomster og er udsat for en større risiko for fattigdom og social udstødelse; der henviser til, at der fortsat opstår situationer med fattigdom og udstødelse, hvor den sociale beskyttelse er åbenlyst utilstrækkelig; der henviser til, at situationen for handicappede kvinder er blevet dårligere i forhold til situationen for mænd (tallet for kvinder, der er ramt af fattigdom, var på 10 % i 2007 og 12 % i 2014); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at handicappede og navnlig handicappede kvinder har lavere indkomster og er udsat for en større risiko for fattigdom og social udstødelse; der henviser til, at der fortsat opstår situationer med fattigdom og udstødelse, hvor den sociale beskyttelse er åbenlyst utilstrækkelig; der henviser til, at situationen for handicappede kvinder er blevet dårligere i forhold til situationen for mænd (tallet for kvinder, der er ramt af fattigdom, var på 10 % i 2007 og 12 % i 2014);

| N. | der henviser til, at den teknologiske udvikling er fuld af både muligheder og udfordringer, navnlig for handicappede kvinder, idet den globale arbejdsstyrke i stigende grad anvender digitale værktøjer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den teknologiske udvikling er fuld af både muligheder og udfordringer, navnlig for handicappede kvinder, idet den globale arbejdsstyrke i stigende grad anvender digitale værktøjer;

| O. | der henviser til, at der fortsat er problemer med at få adgang til sundhedscentre, hospitalsbehandling, støtteprodukter, lægemidler og væsentlige behandlinger med henblik på overvågning og rehabilitering; der henviser til, at der fortsat er alvorlige mobilitetsproblemer, uanset om der er tale om arkitektoniske barrierer, der hindrer trafikken i det offentlige rum og på gaden, eller begrænset adgang til offentlig og kollektiv transport; der henviser til, at der stadig er kommunikationshindringer (såsom mangel på tegnsprogstolke i offentlige tjenester og dårlig TV-tilgængelighed for døve), som begrænser og forhindrer adgang til offentlige tjenester og information; der henviser til, at støtte, beskyttelse, kommunikation samt behandling og sundhedstjenester, såsom dem der vedrører primær sundhedspleje, børnepasning, vold mod kvinder, børnepleje og moderskab bør være tilgængelig på alle sprog og i alle former og formater for alle kvinder, og navnlig for handicappede kvinder og piger; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der fortsat er problemer med at få adgang til sundhedscentre, hospitalsbehandling, støtteprodukter, lægemidler og væsentlige behandlinger med henblik på overvågning og rehabilitering; der henviser til, at der fortsat er alvorlige mobilitetsproblemer, uanset om der er tale om arkitektoniske barrierer, der hindrer trafikken i det offentlige rum og på gaden, eller begrænset adgang til offentlig og kollektiv transport; der henviser til, at der stadig er kommunikationshindringer (såsom mangel på tegnsprogstolke i offentlige tjenester og dårlig TV-tilgængelighed for døve), som begrænser og forhindrer adgang til offentlige tjenester og information; der henviser til, at støtte, beskyttelse, kommunikation samt behandling og sundhedstjenester, såsom dem der vedrører primær sundhedspleje, børnepasning, vold mod kvinder, børnepleje og moderskab bør være tilgængelig på alle sprog og i alle former og formater for alle kvinder, og navnlig for handicappede kvinder og piger;

| P. | der henviser til, at fuld deltagelse af handicappedes som omhandlet i artikel 29 i FN's konvention om rettigheder for handicappede, i det politiske og offentlige liv, hvor de ofte er underrepræsenterede, vil forblive et forfængeligt håb, navnlig for kvinder, hvis spørgsmålet ikke håndteres korrekt; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at fuld deltagelse af handicappedes som omhandlet i artikel 29 i FN's konvention om rettigheder for handicappede, i det politiske og offentlige liv, hvor de ofte er underrepræsenterede, vil forblive et forfængeligt håb, navnlig for kvinder, hvis spørgsmålet ikke håndteres korrekt;

| Q. | der henviser til, at handicappede på trods af de mange internationale konventioner og bestemmelser i EU-retten samt den nuværende europæiske handicapstrategi stadig ikke fuldt ud nyder godt af deres borgerrettigheder og deres sociale rettigheder; der henviser til, at lige adgang til kultur, sport og fritid samt lige deltagelse i det sociale og politiske liv ikke er sikret; der henviser til, at fagfolk inden for disse områder undervurderes; der henviser til, at alle oven-nævnte konventioner og bestemmelser systematisk tilsidesættes, mens arbejdstagere og handicappede fortsat nægtes de grundlæggende rettigheder; der henviser til, at handicappede kvinder og piger stadig er marginaliserede i forhold til beslutningstagning og fremskridt inden for ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at handicappede på trods af de mange internationale konventioner og bestemmelser i EU-retten samt den nuværende europæiske handicapstrategi stadig ikke fuldt ud nyder godt af deres borgerrettigheder og deres sociale rettigheder; der henviser til, at lige adgang til kultur, sport og fritid samt lige deltagelse i det sociale og politiske liv ikke er sikret; der henviser til, at fagfolk inden for disse områder undervurderes; der henviser til, at alle oven-nævnte konventioner og bestemmelser systematisk tilsidesættes, mens arbejdstagere og handicappede fortsat nægtes de grundlæggende rettigheder; der henviser til, at handicappede kvinder og piger stadig er marginaliserede i forhold til beslutningstagning og fremskridt inden for ligestilling mellem kønnene;

| R. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene ikke blev horisontalt integreret i den europæiske handicapstrategi 2010-2020; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene ikke blev horisontalt integreret i den europæiske handicapstrategi 2010-2020;

| S. | der henviser til, at artikel 21 og 26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder udtrykkeligt forbyder forskelsbehandling på grund af handicap og opfordrer til at sikre handicappede lige deltagelse i samfundet; der henviser til, at ligebehandling kan sikres ved at håndhæve positive foranstaltninger og politikker til fordel for handicappede kvinder samt mødre til handicappede børn; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at artikel 21 og 26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder udtrykkeligt forbyder forskelsbehandling på grund af handicap og opfordrer til at sikre handicappede lige deltagelse i samfundet; der henviser til, at ligebehandling kan sikres ved at håndhæve positive foranstaltninger og politikker til fordel for handicappede kvinder samt mødre til handicappede børn;

| T. | der henviser til, at indførelse af en kønsdimension i den europæiske handicapstrategi for perioden efter 2020 vil bidrage til en integreret indsats for at udrydde forskelsbehandling af handicappede kvinder og piger; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at indførelse af en kønsdimension i den europæiske handicapstrategi for perioden efter 2020 vil bidrage til en integreret indsats for at udrydde forskelsbehandling af handicappede kvinder og piger;

| U. | der henviser til, at månedslønnen for handicappede mænd er højere end for handicappede kvinder, mens begge lønninger generelt er lavere end for andre arbejdstagere, i en virkelighed, der fortsat forskelsbehandler; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at månedslønnen for handicappede mænd er højere end for handicappede kvinder, mens begge lønninger generelt er lavere end for andre arbejdstagere, i en virkelighed, der fortsat forskelsbehandler;

| V. | der henviser til, at det nuværende arbejdsmarked er ustabilt og usikkert, og at stigningen i arbejdsløsheden betyder et fald i mulighederne for adgang til beskæftigelse for handicappede; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det nuværende arbejdsmarked er ustabilt og usikkert, og at stigningen i arbejdsløsheden betyder et fald i mulighederne for adgang til beskæftigelse for handicappede;

| W. | er henviser til, at der er mangel på menneskelige, materielle og pædagogiske midler i det statslige skolesystem for at sikre en ordentlig ledsagelse og effektiv inklusion af børn og unge med særlige uddannelsesmæssige behov; der henviser til, at fuld integration i samfundet hovedsageligt opnås gennem kvalitetsbeskæftigelse; der henviser til, at beskæftigelse ikke kun betragtes som en indtægtskilde, men også er blevet en mekanisme for social integration, da den skaber forbindelse til samfundet, menneskelige relationer og en følelse af deltagelse i det sociale, kulturelle og økonomiske liv; |
| --- | --- |

W.

er henviser til, at der er mangel på menneskelige, materielle og pædagogiske midler i det statslige skolesystem for at sikre en ordentlig ledsagelse og effektiv inklusion af børn og unge med særlige uddannelsesmæssige behov; der henviser til, at fuld integration i samfundet hovedsageligt opnås gennem kvalitetsbeskæftigelse; der henviser til, at beskæftigelse ikke kun betragtes som en indtægtskilde, men også er blevet en mekanisme for social integration, da den skaber forbindelse til samfundet, menneskelige relationer og en følelse af deltagelse i det sociale, kulturelle og økonomiske liv;

| X. | der henviser til, at handicappede kvinder kan opleve specielle former for misbrug, som er vanskelige at genkende, såsom at fjerne eller ødelægge en persons bevægelseshjælpemidler eller nægte adgang til handicaprelaterede ressourcer i samfundet og/eller til udnævnelser i sundhedssektoren; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at handicappede kvinder kan opleve specielle former for misbrug, som er vanskelige at genkende, såsom at fjerne eller ødelægge en persons bevægelseshjælpemidler eller nægte adgang til handicaprelaterede ressourcer i samfundet og/eller til udnævnelser i sundhedssektoren;

| Y. | der henviser til, at brystkræft for handicappede kvinder er meget højere end for den almindelige kvindelige befolkning på grund af mangel på tilpasset udstyr til screening og diagnose; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at brystkræft for handicappede kvinder er meget højere end for den almindelige kvindelige befolkning på grund af mangel på tilpasset udstyr til screening og diagnose;

| Z. | der henviser til, at EIGE's kønsligestillingsindeks for 2017 viser, at i gennemsnit oplever 13 % af handicappede kvinder uopfyldte medicinske behov og 12 % uopfyldte behov for pleje, mens kvinder uden handicap i gennemsnit har 5 % uopfyldte medicinske behov; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at EIGE's kønsligestillingsindeks for 2017 viser, at i gennemsnit oplever 13 % af handicappede kvinder uopfyldte medicinske behov og 12 % uopfyldte behov for pleje, mens kvinder uden handicap i gennemsnit har 5 % uopfyldte medicinske behov;

Generelle anbefalinger

| 1. | fastholder, at alle handicappede skal have mulighed for at nyde deres rettigheder fuldt ud via inklusion og fuld deltagelse i samfundet; understreger, at dette kun er muligt gennem håndhævelse af aktive og offentlige politikker og fjernelse af alle hindringer for deltagelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre politikker til forebyggelse, behandling, rehabilitering og integration af handicappede og støtte til deres familier og til at påtage sig ansvaret for en effektiv udøvelse af deres rettigheder, uden at dette berører forældres eller værgers rettigheder og pligter; opfordrer ligeledes til udvikling af en pædagogik, der giver samfundet opmærksom på at udvise respekt for og solidaritet med handicappede for at modvirke den sociale forskelsbehandling, som de er underlagt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer medlemsstaterne til at opfylde deres forpligtelser med hensyn til ratifikation af konventionen om rettigheder for personer med handicap og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre rettigheder og friheder samt de forpligtelser, der er nedfældet deri, navnlig på områder som beskæftigelse, uddannelse, sundhed, social beskyttelse, boliger, mobilitet, adgang til klage og domstolsprøvelse, kultur, sport, fritid og deltagelse i det sociale og politiske liv samt de specifikke ansvarsområder, der er fastlagt i konventionen om rettigheder for handicappede kvinder og børn; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at handicappede kvinder og piger udsættes for dobbelt diskrimination på grund af krydsfeltet mellem køn og handicap og ofte endda udsættes for multidiskrimination som følge af krydsfeltet mellem køn og handicap med seksuel orientering, kønsidentitet, kønsudtryk, kønskarakteristika, oprindelsesland, klasse, indvandrerstatus, alder, religion eller etnisk tilhørsforhold; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om at integrere handicappede kvinder og piger i deres ligestillingsstrategi, politikker og programmer, et kønsperspektiv i deres handicapstrategier og både et køns- og et handicapperspektiv i alle andre politikker; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte forskning og innovation med henblik på udvikling af produkter og tjenesteydelser til støtte for handicappede i deres daglige aktiviteter; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at antallet af ældre er voksende, og at forekomsten af handicap ifølge Verdenssundhedsorganisationen er højere blandt kvinder, som er særligt berørt af dette fænomen på grund af deres længere forventede levetid; understreger, at der derfor vil ske en forholdsmæssig stigning i antallet af handicappede kvinder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger nødvendigheden af at indsamle kønsopdelte data med henblik på at identificere de former for tværgående multidiskrimination, som handicappede kvinder og piger udsættes for på alle de områder, der er omfattet af Istanbulkonventionen, og hvor det i øvrigt er relevant; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer EIGE til at fortsætte med at levere analyser og bidrag på EU- og medlemsstatsniveau for så vidt angår den særlige situation for handicappede kvinder og piger med særligt fokus på forskelsbehandling mellem sektorerne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fastholder, at handicappede kvinder ofte står over for endnu større udfordringer og farer i de lande, der er involveret i konflikter, og i konfliktzoner; understreger derfor nødvendigheden af at beskytte kvinder med handicap i EU's eksterne politikker; |
| --- | --- |

10.

Rettigheder for handicappede kvinder

| 11. | understreger, at handicappede kvinder skal sikres fuld udøvelse af deres rettigheder med hensyn til adgang til tilgængelig og overkommelig uddannelse af høj kvalitet, sundhedspleje, herunder transspecifik sundhedspleje samt seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, beskæftigelse, mobilitet, familieliv, fysisk autonomi, seksualitet og ægteskab samt de garantier, der garanterer disse rettigheder; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at myndigheder på alle niveauer og relevante interessenter skal respektere og opretholde retten til en uafhængig tilværelse og derfor tilvejebringe de nødvendige instrumenter og støtte for at gøre det muligt for handicappede, navnlig kvinder, at nyde godt af valgfrihed og kontrol over deres eget liv og livsstil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at handicappede kvinder og piger skal informeres om deres rettigheder og om de borgertjenester, der står til rådighed for dem; understreger, at disse oplysninger skal gives på en enkel og sikker måde, idet der tages hensyn til de forskellige kommunikationsmetoder, medier og formater, som er valgt af og tilpasset til dem; understreger, at retten til information ikke må forveksles med behovet for aktivt at søge adgang til rettigheder (overførsel af ansvaret for at rettighederne bære frugt til dem, der har behov for dem), eftersom medlemsstaterne skal påtage sig ansvaret for at nå ud til alle handicappede og sikre og garantere dem de rettigheder, der er fastsat ved lov eller international konvention; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til integration af handicappede i de almindelige samfundsstrukturer på alle niveauer, herunder inden for sundhed, uddannelse og beskæftigelse, idet der tages hensyn til, at den vedvarende og generelle anvendelse af særlige strukturer eller tjenester fører til segregering og reducerer lige muligheder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | anerkender behovet for, at handicappede kan få adgang til sikre områder, f.eks. i form af klubber og foreninger; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer EU til at fjerne hindringer for retten til at stemme for handicappede, navnlig i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet i 2019; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at håndhæve princippet om lige løn for lige arbejde, bekæmpe løndiskrimination og sikre ligestilling mellem kvinder og mænd, herunder med hensyn til handicappede; |
| --- | --- |

17.

Adgang

| 18. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at håndhæve politikker, der fremmer tilgængelighed som et afgørende skridt i retning af inklusion og er en ufravigelig betingelse for integration af og deltagelse af handicappede; understreger ligeledes betydningen af respekt for principperne om ligebehandling og lige muligheder i forbindelse med tilgængelighed og mobilitet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | insisterer på, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne træffer foranstaltninger, navnlig inden for sundhed, uddannelse, transport, byplanlægning og boliger; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er dybt bekymret over, at handicappede kvinder og piger med alt for ofte nægtes adgang til faciliteter inden for seksuel og reproduktiv sundhed og seksuelle og reproduktive rettigheder; mener, at det er bekymrende, at handicappede piger og kvinder nægtes informeret samtykke vedrørende brugen af svangerskabsforebyggende midler, og at de endda risikerer tvangssterilisation; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre lovgivningsmæssige foranstaltninger, der beskytter den fysiske integritet, valgfrihed og selvbestemmelse med hensyn til handicappede piger og kvinders seksuelle og reproduktive liv; |
| --- | --- |

20.

| 21. | er bekymret over, at kun få lande har bestemmelser, der sikrer handicappedes ret til juridisk anerkendelse af køn; bemærker, at juridisk anerkendelse af køn, selv hvor det er tilladt, kan være utilgængelig for kvinder og piger under juridisk værgemål; bemærker, at obligatorisk psykiatrisk vurdering for at få adgang til juridisk anerkendelse af køn forhindrer kvinder og piger med mentale sundhedsproblemer i at få adgang; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage lovgivning om retlig anerkendelse af køn baseret på selvbestemmelse og under hensyntagen til behovet for tilgængelighed for handicappede; |
| --- | --- |

21.

| 22. | påpeger, at det med hensyn til transport er nødvendigt, at medlemsstaterne udvikler offentlige transportpolitikker, som letter mobiliteten for handicappede sammen med fjernelsen af arkitektoniske hindringer; opfordrer Rådet og Kommissionen til at afsætte de nødvendige EU-midler til at støtte udviklingen af sådanne politikker; |
| --- | --- |

22.

Relationer mellem arbejdsmarkedet og arbejdspladsen med henblik på beskæftigelse af høj kvalitet og en rimelig balance mellem arbejdsliv og privatliv

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle politikker, der fremmer integrationen af handicappede på arbejdsmarkedet; mener, at sådanne politikker bør fremme adgangen til beskæftigelse som en forudsætning for social integration og fremme lige muligheder; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre særlige former for arbejdsregulering, der tager fat på og integrerer handicappedes særlige behov, navnlig hvad angår regulering af arbejdstid; understreger behovet for at definere specifik arbejdsmarkedslovgivning, der tager hensyn til de behov, som handicappede kvinder har med hensyn til graviditet og barsel, sikring af permanens på arbejdsmarkedet og sikring af arbejdstagerbeskyttelse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer medlemsstaterne til at vurdere behovet for ordninger, der sikrer, at anvendelsen af barsels-, fædre- og forældreorlov og fleksibel arbejdstid tilpasses de forskellige behov i forbindelse med mange fødsler, for tidlige fødsler, adoptivforældre, medforældre, forældre med handicap, forældre med mentale sundhedsproblemer og forældre til handicappede børn, børn med en kronisk sygdom eller et mentalt sundhedsproblem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer til fremme af retten til sundhed og rehabilitering og til politikker, der tager sigte på at forebygge og afhjælpe arbejdsulykker og erhvervssygdomme for handicappede; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Kommissionen til at stille ekspertise til rådighed for medlemsstaterne med hensyn til, hvordan man kan gøre noget ved forskelsbehandling mellem sektorerne; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen til at støtte og tilskynde medlemsstaterne til at bekæmpe forskelsbehandling, der opstår ved krydsfeltet mellem kønsidentitet, kønsudtryk, seksuel orientering, kønskarakteristika og handicap, ved hjælp af uddannelse i mangfoldighed og samarbejde med arbejdsgivere om foranstaltninger på arbejdspladsen, f.eks. ved at fremme anonyme ansættelsesprocedurer; |
| --- | --- |

28.

Uddannelse

| 29. | Opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med førskoleundervisning at lægge vægt ikke blot på tilgængelighed, men også på kvaliteten og den prismæssige overkommelighed af denne pleje, navnlig for handicappede børn, samtidig med at der tages hensyn til behovene hos handicappede forældre; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at forbedre de offentlige investeringer i førskoleundervisning og børnepasning for disse grupper; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger betydningen af at integrere handicappede kvinder i de almindelige uddannelses- og erhvervssystemer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at en højere standard og højere kvalitet inden for uddannelse og erhvervsuddannelse vil føre til en styrkelse af handicappede kvinder, eftersom uddannelse er et af de værktøjer, der har størst indflydelse på samfundets fremskridt, og som tilvejebringer den viden og de værdier, der er nødvendige for at opnå en højere grad af velfærd og økonomisk og personlig vækst; understreger den særlige betydning, som uddannelse af høj kvalitet har for handicappede; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre effektive lige muligheder for adgang til uddannelse ved at sikre effektiv integration af handicappede børn og unge i deres uddannelsessystemer på alle niveauer; opfordrer til, at der ydes støtte til særlige uddannelsesbehov og undervisningsmateriale, som bakkes op af inkluderende skoler, med henblik på at sikre ikke kun lige adgang, men også succes, i uddannelsessystemet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at investere i uddannelse af høj kvalitet for handicappede børn og voksne som en del af den almindelige uddannelse og dermed lette adgangen, navnlig blandt de dårligst stillede befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer til uddannelsespolitikker, der tager sigte på at fjerne de mange hindringer, som findes for handicappede; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til inden for deres almene uddannelsesinstitutioner at opfylde de fysiske og/eller pædagogiske betingelser, der gør det muligt for handicappede at bruge dem; understreger derfor behovet for at øge antallet af lærere, der ledsager handicappede børn; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle strategier til bekæmpelse af mobning og chikane, herunder i uddannelsesmæssig sammenhæng og online, mod børn og unge på grund af handicap, kønsidentitet eller udtryk, seksuel orientering, migrationsstatus, klasse, alder, religion eller etnicitet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at det er vigtigt at tage hensyn til behovene hos kvinder og piger med handicap i udformningen og gennemførelsen af EU's programmer og initiativer, navnlig inden for uddannelse, mobilitet og ungdomsaktioner, samt at gennemføre alle relevante foranstaltninger for at sikre deres deltagelse i sådanne muligheder yderligere; |
| --- | --- |

36.

Sundhed

| 37. | mener, at handicappede kvinder og piger skal have fuld adgang til læge- og tandlægebehandling, der opfylder deres særlige behov, inden for områder såsom gynækologiske undersøgelser, lægeundersøgelser, seksuel og reproduktiv sundhed, familieplanlægning og tilpasset støtte under graviditet og grænseoverskridende sundhedsydelser; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre offentlige investeringer på dette område, og at deres nationale offentlige sundhedsydelser omfatter passende adgang til disse tjenester; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger, at kvinder og piger med handicap skal modtage alle relevante oplysninger, så de frit kan træffe beslutninger vedrørende deres helbred; understreger betydningen af, at medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at bekæmpe tvangssterilisation; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer Kommissionen til at indføre mål for plejetjenester for handicappede, i lighed med Barcelonamålene, med overvågningsredskaber til måling af kvaliteten, tilgængeligheden og overkommeligheden af disse tjenesteydelser; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at handicappede kvinder og piger har lige adgang til både handicapspecifikke sundhedsydelser og almindelige tjenester; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at stille ekspertise til rådighed for medlemsstaterne med hensyn til, hvordan man kan gøre noget ved forskelsbehandling mellem sektorerne; |
| --- | --- |

41.

Kønsbaseret vold

| 42. | bifalder EU-Rådets beslutning om at undertegne Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen) som et vigtigt skridt til at bekæmpe vold mod handicappede kvinder og piger; opfordrer EU til hurtigt at ratificere Istanbulkonventionen og opfordrer indtrængende de medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret Istanbulkonventionen, til at gøre det; opfordrer Rådet til snarest muligt at afslutte EU's tiltrædelse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger med bekymring, at handicappede kvinder og piger har større risiko for at blive ofre for kønsbestemt vold, navnlig vold i hjemmet og seksuel udnyttelse; påpeger, at dette også vedrører tvangssterilisation og tvungen abort; opfordrer medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger og tilvejebringe tilgængelige og skræddersyede tjenester af høj kvalitet med henblik på at sætte en stopper for vold mod kvinder og børn og støtte ofrene for vold ved at stille personale, der er uddannet til at yde specialiseret rådgivning, samt passende juridisk beskyttelse og støtte til rådighed; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer medlemsstaterne til at give alle fagfolk inden for sundhed og uddannelse passende uddannelse med henblik på at forebygge diskrimination af og vold mod handicappede kvinder og piger; |
| --- | --- |

44.

| 45. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge en omfattende europæisk strategi til bekæmpelse af vold mod kvinder, som skal indeholde et lovgivningsmæssigt instrument til forebyggelse og bekæmpelse af kønsbaseret vold med særligt fokus på handicappede kvinder og piger; opfordrer endvidere til, at der oprettes et EU-observatorium for kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer til specifikke politiske foranstaltninger til imødegåelse af vold mod og misbrug af personer med handicap og indlæringsvanskeligheder, navnlig kvinder og piger, herunder i form af internettrusler, -mobning og -chikane samt vold i forbindelse med formel og uformel pleje; |
| --- | --- |

46.

Digital og mediemæssig inklusion

| 47. | understreger, at der skal gøres mere for at overvinde stereotyper og fordomme om handicap, og at handicappede kvinder og piger skal have større synlighed i medierne med henblik på at ændre de fremherskende, ekskluderende sociale normer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme ligestilling mellem kønnene i medieorganisationer, repræsentative organer og uddannelsesinstitutioner, navnlig i deres bestyrelser, og til at investere i initiativer til bevidstgørelse af offentligheden samt til nøje at overvåge og følge op på de fremskridt, der gøres; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle programmer og tjenester for handicappede kvinder med fokus på deres digitale inklusion og på at fremhæve det enorme potentiale af digitalisering for handicappede kvinder; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger behovet for at øge adgangen til medietjenester med fuldt tilgængelige internettjenester, der opfylder de højeste standarder for ekspertise, som er tilpasset handicappede; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde radio- og tv-selskaberne til fuldt ud at inddrage handicappede kvinder som deltagere i og værter i radio og tv-medier af enhver art; |
| --- | --- |

50.

Lovgivning og gennemførelse

| 51. | beklager, at den europæiske handicapstrategi for 2010-2020, der i øjeblikket er i kraft, ikke har formået at få indført effektive lovgivningsmæssige retsakter, politikker og foranstaltninger med henblik på at håndtere segregering og udelukkelse af handicappede kvinder fra arbejdsmarkedet, det politiske liv samt skoler og læringsmiljøer; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre politikker, der muliggør og tilskynder til deltagelse af handicappede kvinder og piger i det offentlige, sociale, kulturelle, økonomiske og politiske liv, navnlig ved at mindske hindringerne for mobilitet og tilskynde handicappede kvinder at danne og tilslutte sig organisationer og netværk samt gennem uddannelses- og mentorprogrammer; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvikle positive foranstaltninger rettet mod handicappede kvinder med henblik på at fremme uddannelse, jobformidling, adgang til beskæftigelse, fastholdelse af job, lige karrieremuligheder, tilpasning på arbejdspladsen og balance mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen til at udvikle positive foranstaltninger for at fremme rettigheder for handicappede kvinder og piger, etablere en mekanisme til at overvåge fremskridt og finansiere dataindsamling og forskning om handicappede kvinder og piger i overensstemmelse med principperne i konventionen om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til en europæisk handicapstrategi 2020-2030, der fuldt ud integrerer bestemmelserne i konventionen om rettigheder for personer med handicap i EU's fremtidige lovgivning, politikker og programmer og er i overensstemmelse med FN-konventionen om barnets rettigheder og den strategiske indsats for ligestilling mellem kønnene 2016-2019, således at det sikres, at handicappede kvinder og piger kan nyde godt af deres rettigheder på lige fod med alle andre personer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at forankre standarderne i konventionen om rettigheder for personer med handicap i deres retlige og politiske rammer for at sikre, at den menneskerettighedsbaserede tilgang til handicap afspejles fuldt ud i lovgivning og beslutningstagning; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger, at handicappede kvinder og piger gennem deres repræsentative organisationer bør høres nøje om og aktivt inddrages i udviklingen og gennemførelsen af, lovgivning og politikker med henblik på at sikre ikke-forskelsbehandling og lige muligheder samt overvåge deres effektivitet; opfordrer til en reel struktureret dialog mellem EU og organisationer, der repræsenterer handicappede, i forbindelse med udarbejdelsen af den europæiske handicapstrategi for 2020-2030; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger, at handicaporganisationer skal inddrages i forberedelsen, gennemførelsen og den efterfølgende evaluering af projekter, der gennemføres inden for rammerne af EU's samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

58.

Finansiering

| 59. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at optimere EU's strukturfonde, herunder Den Europæiske Socialfond, med henblik på at fremme tilgængelighed og ikke-forskelsbehandling for handicappede kvinder og øge synligheden af finansieringsmuligheder, f.eks. for nystartede virksomheder og støtte til iværksætteri generelt; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUT L 23 af 27.1.2010, s. 35.

(2)  EFT C 364 af 18.12.2000, s. 1.

(3)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(4)  EUT C 137 E af 27.5.2010, s. 68.

---

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Torsdag den 29. november 2018

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/173 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/173

---

P8_TA(2018)0483

Forsvar af den akademiske frihed i EU's optræden udadtil

Europa-Parlamentets henstilling af 29. november 2018 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om forsvar af den akademiske frihed i EU's optræden udadtil (2018/2117(INI))

(2020/C 363/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | under henvisning til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 13 heri, |
| --- | --- |

—

under henvisning til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 13 heri,

| — | der henviser til EU's strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati (11855/2012), der blev vedtaget af Rådet for Udenrigsanliggender den 25. juni 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati (11855/2012), der blev vedtaget af Rådet for Udenrigsanliggender den 25. juni 2012,

| — | der henviser til EU's retningslinjer for menneskerettigheder vedrørende ytringsfrihed online og offline, der blev vedtaget af Rådet for Udenrigsanliggender den 12. maj 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer for menneskerettigheder vedrørende ytringsfrihed online og offline, der blev vedtaget af Rådet for Udenrigsanliggender den 12. maj 2014,

| — | der henviser til EU's årsberetning om menneskerettighederne og demokrati i verden i 2016 og EU's politik om menneskerettigheder og demokrati, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's årsberetning om menneskerettighederne og demokrati i verden i 2016 og EU's politik om menneskerettigheder og demokrati,

| — | der henviser til henstillingen om status for universitetslærere (Status of Higher Education Teaching Personnel), som blev vedtaget på den 29. samling fra den 21. oktober til den 12. november 1997 i De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingen om status for universitetslærere (Status of Higher Education Teaching Personnel), som blev vedtaget på den 29. samling fra den 21. oktober til den 12. november 1997 i De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO),

| — | der henviser til Limaerklæringen om akademisk frihed og videregående uddannelsesinstitutioners uafhængighed, som blev vedtaget af World University Service i september 1988, |
| --- | --- |

—

der henviser til Limaerklæringen om akademisk frihed og videregående uddannelsesinstitutioners uafhængighed, som blev vedtaget af World University Service i september 1988,

| — | der henviser til resolution 29/7 om retten til uddannelse vedtaget af FN's Menneskerettighedsråd på dets 42. møde den 2. juli 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 29/7 om retten til uddannelse vedtaget af FN's Menneskerettighedsråd på dets 42. møde den 2. juli 2015,

| — | der henviser til generel bemærkning nr. 13 fra FN's Komité for Økonomiske, Sociale og Kulturelle Rettigheder, der blev vedtaget på dets 21. møde den 8. december 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til generel bemærkning nr. 13 fra FN's Komité for Økonomiske, Sociale og Kulturelle Rettigheder, der blev vedtaget på dets 21. møde den 8. december 1999,

| — | der henviser til udtalelse 891/2017 fra Venedigkommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse 891/2017 fra Venedigkommissionen,

| — | der henviser til rapporter fra nationale, europæiske og internationale ikkestatslige organisationer, og navnlig til principperne om statens ansvar for at beskytte ansatte på videregående uddannelsesinstitutioner mod angreb, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporter fra nationale, europæiske og internationale ikkestatslige organisationer, og navnlig til principperne om statens ansvar for at beskytte ansatte på videregående uddannelsesinstitutioner mod angreb,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 113, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 113,

| — | der henviser til Udenrigsudvalgets betænkning (A8-0403/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsudvalgets betænkning (A8-0403/2018),

| A. | der henviser til, at UNESCO definerer akademisk frihed som retten til — uden at være bundet af — en foreskreven doktrin, undervisningsfrihed og åben debat, forskningsfrihed og frihed til at udbrede og offentliggøre resultaterne heraf, frihed til frit at udtale sig om den institution eller det system, de arbejder i, frihed for institutionel censur og frihed til at deltage i faglige eller repræsentative akademiske organer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at UNESCO definerer akademisk frihed som retten til — uden at være bundet af — en foreskreven doktrin, undervisningsfrihed og åben debat, forskningsfrihed og frihed til at udbrede og offentliggøre resultaterne heraf, frihed til frit at udtale sig om den institution eller det system, de arbejder i, frihed for institutionel censur og frihed til at deltage i faglige eller repræsentative akademiske organer;

| B. | der henviser til, at retten til uddannelse er af grundlæggende betydning for udøvelsen af alle andre menneskerettigheder og for opnåelsen af bæredygtig udvikling; der henviser til, at denne ret kun kan udnyttes i en atmosfære af akademisk frihed og uafhængighed for videregående uddannelsesinstitutioner; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at retten til uddannelse er af grundlæggende betydning for udøvelsen af alle andre menneskerettigheder og for opnåelsen af bæredygtig udvikling; der henviser til, at denne ret kun kan udnyttes i en atmosfære af akademisk frihed og uafhængighed for videregående uddannelsesinstitutioner;

| C. | der henviser til, at Limaerklæringen om akademisk frihed og videregående uddannelsesinstitutioners uafhængighed definerer akademisk frihed som frihed for medlemmer af den akademiske verden — hvilket omfatter alle personer, der underviser, studerer, forsker og arbejder inden for en videregående uddannelsesinstitution, individuelt eller kollektivt — til at forfølge, udvikle og overføre viden gennem forskning, studier, drøftelser, dokumentation, produktion, skabelse, undervisning, forelæsninger og skrivning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Limaerklæringen om akademisk frihed og videregående uddannelsesinstitutioners uafhængighed definerer akademisk frihed som frihed for medlemmer af den akademiske verden — hvilket omfatter alle personer, der underviser, studerer, forsker og arbejder inden for en videregående uddannelsesinstitution, individuelt eller kollektivt — til at forfølge, udvikle og overføre viden gennem forskning, studier, drøftelser, dokumentation, produktion, skabelse, undervisning, forelæsninger og skrivning;

| D. | der henviser til, at denne definition skal være baseret på demokratiske kerneværdier, herunder principperne om ligeberettiget adgang, bekæmpelse af forskelsbehandling, kritisk og uafhængig tænkning, ansvarlighed, institutionel autonomi og om socialt ansvar; der henviser til, at et demokrati ikke kan eksistere uden den akademiske frihed, der muliggør en velinformeret debat; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at denne definition skal være baseret på demokratiske kerneværdier, herunder principperne om ligeberettiget adgang, bekæmpelse af forskelsbehandling, kritisk og uafhængig tænkning, ansvarlighed, institutionel autonomi og om socialt ansvar; der henviser til, at et demokrati ikke kan eksistere uden den akademiske frihed, der muliggør en velinformeret debat;

| E. | der henviser til, at akademisk frihed udgør et centralt element med hensyn til at fremme bæredygtig udvikling, navnlig for at nå de mål for bæredygtig udvikling (SDG), der er fastsat i 2030-dagsordenen, hvor kvalitetsuddannelse, videnskabelig forskning og innovation indtager en central plads; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at akademisk frihed udgør et centralt element med hensyn til at fremme bæredygtig udvikling, navnlig for at nå de mål for bæredygtig udvikling (SDG), der er fastsat i 2030-dagsordenen, hvor kvalitetsuddannelse, videnskabelig forskning og innovation indtager en central plads;

| F. | der henviser til, at selvstændighed er en nødvendig forudsætning for, at uddannelsesinstitutioner kan udføre deres opgaver; der henviser til, at akademisk frihed kræver konstant og nøje beskyttelse mod unødigt pres fra staten eller som følge af kommercielle interesser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at selvstændighed er en nødvendig forudsætning for, at uddannelsesinstitutioner kan udføre deres opgaver; der henviser til, at akademisk frihed kræver konstant og nøje beskyttelse mod unødigt pres fra staten eller som følge af kommercielle interesser;

| G. | der henviser til, at akademisk frihed — herunder de grundlæggende frihedsrettigheder som tanke- og meningsfrihed, ytringsfrihed, forsamlings- og rejsefrihed og pålæg — bidrager til at skabe det rum, hvor ethvert åbent og pluralistisk samfund kan tænke frit, rejse tvivl, udveksle idéer og skabe, benytte sig af og udbrede viden; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at akademisk frihed — herunder de grundlæggende frihedsrettigheder som tanke- og meningsfrihed, ytringsfrihed, forsamlings- og rejsefrihed og pålæg — bidrager til at skabe det rum, hvor ethvert åbent og pluralistisk samfund kan tænke frit, rejse tvivl, udveksle idéer og skabe, benytte sig af og udbrede viden;

| H. | der henviser til, at angreb på den akademiske frihed undergraver forskning, studier, undervisning, den offentlige debat og retten til uddannelse, hvilket undergraver den akademiske kvalitet og den sociale, politiske, økonomiske og kulturelle udvikling; der henviser til, at svar på samfundsmæssige spørgsmål bør findes med udgangspunkt i fornuft, evidens og overbevisning; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at angreb på den akademiske frihed undergraver forskning, studier, undervisning, den offentlige debat og retten til uddannelse, hvilket undergraver den akademiske kvalitet og den sociale, politiske, økonomiske og kulturelle udvikling; der henviser til, at svar på samfundsmæssige spørgsmål bør findes med udgangspunkt i fornuft, evidens og overbevisning;

| I. | der henviser til, at retten til uddannelse, undervisning og forskning kun kan udnyttes fuldt ud i en atmosfære af akademisk frihed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at retten til uddannelse, undervisning og forskning kun kan udnyttes fuldt ud i en atmosfære af akademisk frihed;

| J. | der henviser til, at der er et presserende behov for at tage fyldestgørende hånd om den akademiske frihed i forbindelse med EU-tiltrædelsesprocessen med henblik på at forhindre anslag inden for EU's medlemsstater, såsom forsøgene på at lukke CEU (Central European University) i Budapest, der ser ud til at føre til, at studerende fra og med 2019 overføres til Wien og at kønsstudier nedlægges i Ungarn; der henviser til, at kandidatlande bør forpligte sig til kerneværdier for videregående uddannelse, herunder akademisk frihed og institutionel autonomi; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er et presserende behov for at tage fyldestgørende hånd om den akademiske frihed i forbindelse med EU-tiltrædelsesprocessen med henblik på at forhindre anslag inden for EU's medlemsstater, såsom forsøgene på at lukke CEU (Central European University) i Budapest, der ser ud til at føre til, at studerende fra og med 2019 overføres til Wien og at kønsstudier nedlægges i Ungarn; der henviser til, at kandidatlande bør forpligte sig til kerneværdier for videregående uddannelse, herunder akademisk frihed og institutionel autonomi;

| K. | der henviser til, at det akademiske samfund og uddannelsesinstitutionerne bliver mere og mere sårbare over for indblanding, pres eller undertrykkelse fra stater, erhvervslivet eller andre ikke-statslige aktører; der henviser til, at der hvert år rapporteres om hundredvis af overgreb på medlemmer af videregående uddannelsesinstitutioner rundt om i verden, herunder drab, vold og forsvindinger, uretmæssig fængsling/tilbageholdelse, uretmæssig retsforfølgelse, uretmæssig afskedigelse/tab af stilling/bortvisning fra studier, begrænsninger på rejse- og bevægelsesfrihed eller andre ekstreme eller systemiske trusler; der henviser til, at krænkelser af de akademiske frihedsrettigheder også finder sted i EU’s medlemsstater og i dens nærmeste partnerlande; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det akademiske samfund og uddannelsesinstitutionerne bliver mere og mere sårbare over for indblanding, pres eller undertrykkelse fra stater, erhvervslivet eller andre ikke-statslige aktører; der henviser til, at der hvert år rapporteres om hundredvis af overgreb på medlemmer af videregående uddannelsesinstitutioner rundt om i verden, herunder drab, vold og forsvindinger, uretmæssig fængsling/tilbageholdelse, uretmæssig retsforfølgelse, uretmæssig afskedigelse/tab af stilling/bortvisning fra studier, begrænsninger på rejse- og bevægelsesfrihed eller andre ekstreme eller systemiske trusler; der henviser til, at krænkelser af de akademiske frihedsrettigheder også finder sted i EU’s medlemsstater og i dens nærmeste partnerlande;

| L. | der henviser til, at nedskæringer i de offentlige midler til uddannelse, herunder til videregående uddannelse, og det deraf følgende behov for alternative indtægtskilder udgør en risiko for den akademiske frihed, navnlig når sådan ekstern finansiering stammer fra autokratiske regimer i udlandet eller fra multinationale selskaber; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at nedskæringer i de offentlige midler til uddannelse, herunder til videregående uddannelse, og det deraf følgende behov for alternative indtægtskilder udgør en risiko for den akademiske frihed, navnlig når sådan ekstern finansiering stammer fra autokratiske regimer i udlandet eller fra multinationale selskaber;

| M. | der henviser til, at udenlandske uddannelsesinstitutioner inden for EU står over for anslag fra statsmagtens side og udsættes for krænkelser af deres akademiske frihed; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at udenlandske uddannelsesinstitutioner inden for EU står over for anslag fra statsmagtens side og udsættes for krænkelser af deres akademiske frihed;

| N. | der henviser til, at forsøgene på at kontrollere eller bringe højere læreanstalter eller deres forskere, studerende og personale til tavshed rækker langt ud over de enkeltpersoner og institutioner, som de er direkte rettet mod, men også i høj grad påvirker samfundet ved at indskrænke spillerummet for inklusiv demokratisk deltagelse, ytringsfrihed og styrkelse af borgerens stilling såvel som ved at berøve kommende generationer kyndige akademikere og forskere; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at forsøgene på at kontrollere eller bringe højere læreanstalter eller deres forskere, studerende og personale til tavshed rækker langt ud over de enkeltpersoner og institutioner, som de er direkte rettet mod, men også i høj grad påvirker samfundet ved at indskrænke spillerummet for inklusiv demokratisk deltagelse, ytringsfrihed og styrkelse af borgerens stilling såvel som ved at berøve kommende generationer kyndige akademikere og forskere;

| O. | der henviser til, at en effektiv gennemførelse af retten til uddannelse og sikring af den akademiske frihed kræver, at staterne sikrer et tilstrækkeligt og pålideligt niveau for finansiering af uddannelse; der henviser til, at de finansielle og økonomiske krise- og sparepolitikker i alvorlig grad har undergravet den akademiske frihed og fortsat gør dette rundt omkring i verden, herunder inden for EU; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at en effektiv gennemførelse af retten til uddannelse og sikring af den akademiske frihed kræver, at staterne sikrer et tilstrækkeligt og pålideligt niveau for finansiering af uddannelse; der henviser til, at de finansielle og økonomiske krise- og sparepolitikker i alvorlig grad har undergravet den akademiske frihed og fortsat gør dette rundt omkring i verden, herunder inden for EU;

| P. | der henviser til, at krænkelser af den akademiske frihed sjældent behandles inden for menneskerettighedsrammerne, dels fordi der ikke er kendskab til spørgsmål om akademisk frihed blandt menneskerettighedsforkæmpere, dels fordi klager ofte henviser til krænkelse af andre rettigheder, såsom ytrings- eller meningsfriheden; der henviser til, at standarderne på dette område er underudviklede, og at indberetning af krænkelser af den akademiske frihed sker for lidt; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at krænkelser af den akademiske frihed sjældent behandles inden for menneskerettighedsrammerne, dels fordi der ikke er kendskab til spørgsmål om akademisk frihed blandt menneskerettighedsforkæmpere, dels fordi klager ofte henviser til krænkelse af andre rettigheder, såsom ytrings- eller meningsfriheden; der henviser til, at standarderne på dette område er underudviklede, og at indberetning af krænkelser af den akademiske frihed sker for lidt;

| Q. | der henviser til, at der er et generelt behov for både at øge kendskabet til betydningen af akademisk frihed som et redskab til at fremme demokrati, respekt for retsstatsprincippet og ansvarlighed og til at skabe muligheder for at forbedre kapaciteten til at kæmpe for den og til at forsvare den; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der er et generelt behov for både at øge kendskabet til betydningen af akademisk frihed som et redskab til at fremme demokrati, respekt for retsstatsprincippet og ansvarlighed og til at skabe muligheder for at forbedre kapaciteten til at kæmpe for den og til at forsvare den;

| R. | der henviser til, at det er vigtigt at identificere angreb på den akademiske frihed som et led i et globalt fænomen og tilskynde til anerkendelse af akademikere og studerende, der ikke blot rammes som enkeltpersoner, hvis rettigheder krænkes, men også som menneskerettighedsforkæmpere, der angribes; der henviser til, at der er behov for en håndfast respons på internationalt og nationalt plan, såvel inden for de videregående uddannelser som i civilsamfundet og i den brede offentlighed; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er vigtigt at identificere angreb på den akademiske frihed som et led i et globalt fænomen og tilskynde til anerkendelse af akademikere og studerende, der ikke blot rammes som enkeltpersoner, hvis rettigheder krænkes, men også som menneskerettighedsforkæmpere, der angribes; der henviser til, at der er behov for en håndfast respons på internationalt og nationalt plan, såvel inden for de videregående uddannelser som i civilsamfundet og i den brede offentlighed;

| S. | der henviser til, at mange udsatte akademikere og studerende ikke er i stand til at få adgang til de muligheder, der følger af EU-programmerne for akademisk mobilitet og menneskerettighedsforkæmpere, fordi de ikke opfylder ansøgningskriterierne eller har store vanskeligheder med at følge de generelle ansøgningsprocedurer, krav og tidsplaner; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at mange udsatte akademikere og studerende ikke er i stand til at få adgang til de muligheder, der følger af EU-programmerne for akademisk mobilitet og menneskerettighedsforkæmpere, fordi de ikke opfylder ansøgningskriterierne eller har store vanskeligheder med at følge de generelle ansøgningsprocedurer, krav og tidsplaner;

| T. | der henviser til, at finansieringsbegrænsninger indskrænker de foranstaltninger, der kan gennemføres af universiteter og organisationer i EU, som allerede yder hjælp til studerende og forskere, der er i fare eller på flugt fra deres hjemlande, hvor de forfølges på grund af deres akademiske engagement; der henviser til, at disse organisationer og universiteter har brug for øget støtte til deres aktioner og initiativer; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at finansieringsbegrænsninger indskrænker de foranstaltninger, der kan gennemføres af universiteter og organisationer i EU, som allerede yder hjælp til studerende og forskere, der er i fare eller på flugt fra deres hjemlande, hvor de forfølges på grund af deres akademiske engagement; der henviser til, at disse organisationer og universiteter har brug for øget støtte til deres aktioner og initiativer;

| U. | der henviser til, at EU er fast besluttet på at fremme og beskytte menneskerettighederne, de demokratiske institutioner og retsstatsprincippet i hele verden; der henviser til, at EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati opfordrer til at føre en mere effektiv politik for menneskerettigheder og demokrati i EU, herunder øget effektivitet i menneskerettighedsdialoger, forbedring af synligheden og virkningen af landestrategier for menneskerettigheder, med fokus på en effektiv gennemførelse af EU's retningslinjer for menneskerettigheder og forbedring af offentligt diplomati og kommunikation om menneskerettighederne; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at EU er fast besluttet på at fremme og beskytte menneskerettighederne, de demokratiske institutioner og retsstatsprincippet i hele verden; der henviser til, at EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati opfordrer til at føre en mere effektiv politik for menneskerettigheder og demokrati i EU, herunder øget effektivitet i menneskerettighedsdialoger, forbedring af synligheden og virkningen af landestrategier for menneskerettigheder, med fokus på en effektiv gennemførelse af EU's retningslinjer for menneskerettigheder og forbedring af offentligt diplomati og kommunikation om menneskerettighederne;

| 1. | henstiller følgende til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik:






  a) | udtrykkeligt anerkende betydningen af akademisk frihed i offentlige erklæringer, politikker og handlinger vedrørende EU's optræden udadtil, herunder anerkendelse af principperne om, at ideer ikke er forbrydelser, og at kritisk debat ikke er illoyalitet, men derimod væsentlige dele af et demokratisk samfund og dets udvikling, at uddannelsesinstitutionernes autonomi til enhver tid bør beskyttes, og at akademisk frihed spiller en afgørende rolle for den uddannelsesmæssige udvikling, menneskehedens udvikling og det moderne samfund, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

udtrykkeligt anerkende betydningen af akademisk frihed i offentlige erklæringer, politikker og handlinger vedrørende EU's optræden udadtil, herunder anerkendelse af principperne om, at ideer ikke er forbrydelser, og at kritisk debat ikke er illoyalitet, men derimod væsentlige dele af et demokratisk samfund og dets udvikling, at uddannelsesinstitutionernes autonomi til enhver tid bør beskyttes, og at akademisk frihed spiller en afgørende rolle for den uddannelsesmæssige udvikling, menneskehedens udvikling og det moderne samfund,

| b) | anerkende, at fordringer på akademisk frihed falder ind under den eksisterende menneskerettighedslovgivning, der er afledt af retten til uddannelse og retten til ytrings- og meningsfrihed; minde om, at den akademiske frihed omfatter frihed for akademikere til at formidle information, forske og udbrede viden og sandhed uden begrænsninger, friheden til at give udtryk for deres synspunkter og holdninger — selv om de er kontroversielle eller upopulære — inden for deres forskning og faglige ekspertise, hvilket kan omfatte en undersøgelse af de offentlige institutioners funktion i et givet politisk system og kritik heraf, |
| --- | --- |

b)

anerkende, at fordringer på akademisk frihed falder ind under den eksisterende menneskerettighedslovgivning, der er afledt af retten til uddannelse og retten til ytrings- og meningsfrihed; minde om, at den akademiske frihed omfatter frihed for akademikere til at formidle information, forske og udbrede viden og sandhed uden begrænsninger, friheden til at give udtryk for deres synspunkter og holdninger — selv om de er kontroversielle eller upopulære — inden for deres forskning og faglige ekspertise, hvilket kan omfatte en undersøgelse af de offentlige institutioners funktion i et givet politisk system og kritik heraf,

| c) | henlede offentlighedens opmærksomhed på problemerne med angreb på den akademiske frihed, herunder de negative konsekvenser heraf; udtrykke bekymring over det akademiske samfunds sårbarhed over for uberettiget indblanding fra nationale myndigheders, private aktørers eller erhvervsinteressers side; minde om staternes ansvar for at garantere den akademiske frihed, handle i overensstemmelse hermed og proaktivt beskytte videregående uddannelsesinstitutioner, akademikere og studerende fra overgreb, uanset deres oprindelse og art, |
| --- | --- |

c)

henlede offentlighedens opmærksomhed på problemerne med angreb på den akademiske frihed, herunder de negative konsekvenser heraf; udtrykke bekymring over det akademiske samfunds sårbarhed over for uberettiget indblanding fra nationale myndigheders, private aktørers eller erhvervsinteressers side; minde om staternes ansvar for at garantere den akademiske frihed, handle i overensstemmelse hermed og proaktivt beskytte videregående uddannelsesinstitutioner, akademikere og studerende fra overgreb, uanset deres oprindelse og art,

| d) | sikre, at repræsentanter for EU-institutionerne og medlemsstaterne, der besøger tredjelande, gøres bekendt med situationen med hensyn til den akademiske frihed, |
| --- | --- |

d)

sikre, at repræsentanter for EU-institutionerne og medlemsstaterne, der besøger tredjelande, gøres bekendt med situationen med hensyn til den akademiske frihed,

| e) | udvise støtte til de institutioner, ansatte og studerende, der er i fare for eller har været ofre for tvang eller voldsovergreb, og offentligt fordømme sådanne angreb ved at rejse spørgsmålet på alle niveauer, herunder gennem erklæringer, besøg, indbydelser til at tale ved offentlige arrangementer såvel som observation af retssager og fængsler samt ved specifikt at henvise til individuelle sager om medlemmer af højere læreanstalter, der er i fare, |
| --- | --- |

e)

udvise støtte til de institutioner, ansatte og studerende, der er i fare for eller har været ofre for tvang eller voldsovergreb, og offentligt fordømme sådanne angreb ved at rejse spørgsmålet på alle niveauer, herunder gennem erklæringer, besøg, indbydelser til at tale ved offentlige arrangementer såvel som observation af retssager og fængsler samt ved specifikt at henvise til individuelle sager om medlemmer af højere læreanstalter, der er i fare,

| f) | støtte ligeberettiget adgang til de akademiske kredse uanset etnisk baggrund, kaste, handicap, nationalitet, religiøs overbevisning, kønsidentitet, seksuel orientering eller anden status; rette særlig opmærksomhed mod deres forbindelser med tredjelande for at støtte udryddelsen af kønsbaseret forskelsbehandling og alle former for vold samt med henblik på at bidrage til at opnå ligestilling mellem kønnene og ret til uddannelse for alle, |
| --- | --- |

f)

støtte ligeberettiget adgang til de akademiske kredse uanset etnisk baggrund, kaste, handicap, nationalitet, religiøs overbevisning, kønsidentitet, seksuel orientering eller anden status; rette særlig opmærksomhed mod deres forbindelser med tredjelande for at støtte udryddelsen af kønsbaseret forskelsbehandling og alle former for vold samt med henblik på at bidrage til at opnå ligestilling mellem kønnene og ret til uddannelse for alle,

| g) | fremhæve, at anslag mod den akademiske frihed også kan finde sted i form af cyberangreb, da akademikere i dag gør stadig mere brug af internettet og af de sociale medier til at udtrykke deres ideer og meninger, |
| --- | --- |

g)

fremhæve, at anslag mod den akademiske frihed også kan finde sted i form af cyberangreb, da akademikere i dag gør stadig mere brug af internettet og af de sociale medier til at udtrykke deres ideer og meninger,

| h) | rejse spørgsmålet om den akademiske frihed på forskellige niveauer af de politiske dialoger, herunder i menneskerettighedsdialoger og under samråd med partnerlande; optrappe den diplomatiske indsats med partnerlande gennem bilateralt og multilateralt samarbejde i forbindelse med foruroligende hændelser, som involverer trusler eller anslag mod den akademiske frihed, navnlig voldelige angreb på institutioner og på personer tilknyttet det akademiske miljø, såvel som diskriminerende politikker eller praksisser, uberettigede restriktioner på forskning eller udtryksevne, uberettiget retsforfølgelse eller frihedsberøvelse samt indskrænkninger i retten til at danne og indmelde sig i fagforeninger; tilskynde partnerlande til at fastsætte en ramme for akademisk frihed og institutionel autonomi, og at overvåge gennemførelsen af disse grundlæggende rettigheder; sikre, at alle internationale samarbejdsaftaler med partnerlande efterlever disse principper, |
| --- | --- |

h)

rejse spørgsmålet om den akademiske frihed på forskellige niveauer af de politiske dialoger, herunder i menneskerettighedsdialoger og under samråd med partnerlande; optrappe den diplomatiske indsats med partnerlande gennem bilateralt og multilateralt samarbejde i forbindelse med foruroligende hændelser, som involverer trusler eller anslag mod den akademiske frihed, navnlig voldelige angreb på institutioner og på personer tilknyttet det akademiske miljø, såvel som diskriminerende politikker eller praksisser, uberettigede restriktioner på forskning eller udtryksevne, uberettiget retsforfølgelse eller frihedsberøvelse samt indskrænkninger i retten til at danne og indmelde sig i fagforeninger; tilskynde partnerlande til at fastsætte en ramme for akademisk frihed og institutionel autonomi, og at overvåge gennemførelsen af disse grundlæggende rettigheder; sikre, at alle internationale samarbejdsaftaler med partnerlande efterlever disse principper,

| i) | inkludere forsvar og beskyttelse af akademisk frihed og institutionel autonomi i Københavnskriterierne for EU-tiltrædelsesprocessen med henblik på at forebygge anslag mod den akademiske frihed i medlemsstaterne, som det er sket i tilfældet med CEU i Ungarn, |
| --- | --- |

i)

inkludere forsvar og beskyttelse af akademisk frihed og institutionel autonomi i Københavnskriterierne for EU-tiltrædelsesprocessen med henblik på at forebygge anslag mod den akademiske frihed i medlemsstaterne, som det er sket i tilfældet med CEU i Ungarn,

| j) | tilskynde alle stater til at gøre som de fleste EU-medlemsstater allerede har gjort, nemlig at tilslutte sig og implementere erklæringen om sikre skoler og de tilhørende retningslinjer for beskyttelse af skoler og universiteter mod militær anvendelse under væbnede konflikter, der fungerer som vejledning i ansvaret for at værne om kerneværdier, navnlig akademisk frihed og institutionel autonomi, på baggrund af voldelige og tvangsmæssige overgreb på videregående uddannelse, |
| --- | --- |

j)

tilskynde alle stater til at gøre som de fleste EU-medlemsstater allerede har gjort, nemlig at tilslutte sig og implementere erklæringen om sikre skoler og de tilhørende retningslinjer for beskyttelse af skoler og universiteter mod militær anvendelse under væbnede konflikter, der fungerer som vejledning i ansvaret for at værne om kerneværdier, navnlig akademisk frihed og institutionel autonomi, på baggrund af voldelige og tvangsmæssige overgreb på videregående uddannelse,

| k) | samarbejde med FN, Europarådet, internationale agenturer, civilsamfundet og videregående uddannelsesinstitutioner om at oprette mekanismer til overvågning og rapportering af angreb, trusler og unødige restriktioner på videregående uddannelse og individuelle akademikere og styrke og fremme overvågningsindsatsen med henblik på at øge bevidstheden, stille gerningsmændene til ansvar og forbedre bestræbelserne på at forebygge og reagere på angreb på den akademiske frihed, |
| --- | --- |

k)

samarbejde med FN, Europarådet, internationale agenturer, civilsamfundet og videregående uddannelsesinstitutioner om at oprette mekanismer til overvågning og rapportering af angreb, trusler og unødige restriktioner på videregående uddannelse og individuelle akademikere og styrke og fremme overvågningsindsatsen med henblik på at øge bevidstheden, stille gerningsmændene til ansvar og forbedre bestræbelserne på at forebygge og reagere på angreb på den akademiske frihed,

| l) | engagere sig i og fremme en regelmæssig dialog med universitetssamfund og organisationer, der har til opgave at beskytte de højere læreanstalter og fremme den akademiske frihed, med henblik på at opstille de bedste politiske rammer, initiativer og strategier til gavn for den akademiske frihed, |
| --- | --- |

l)

engagere sig i og fremme en regelmæssig dialog med universitetssamfund og organisationer, der har til opgave at beskytte de højere læreanstalter og fremme den akademiske frihed, med henblik på at opstille de bedste politiske rammer, initiativer og strategier til gavn for den akademiske frihed,

| m) | bidrager til at udvikle kapacitet til hurtig, grundig og gennemsigtig efterforskning af krænkelser af den akademiske frihed, navnlig i situationer, hvor der opstår voldelige angreb; forbedre indsatsen for at forebygge og reagere på anslag mod den akademiske frihed og træffe alle rimelige foranstaltninger for at stille gerningsmændene til ansvar, |
| --- | --- |

m)

bidrager til at udvikle kapacitet til hurtig, grundig og gennemsigtig efterforskning af krænkelser af den akademiske frihed, navnlig i situationer, hvor der opstår voldelige angreb; forbedre indsatsen for at forebygge og reagere på anslag mod den akademiske frihed og træffe alle rimelige foranstaltninger for at stille gerningsmændene til ansvar,

| n) | fostre arbejde inden for forskning og forkæmperaktiviteter, der tager sigte på at reformere love og regler, som pålægger unødige restriktioner på den akademiske frihed eller højere læreanstalters akademiske uafhængighed, og på at fremme institutionel autonomi som en af de bedste måder til at beskytte videregående uddannelsessystemer mod indgriben eller anslag fra statsmagtens, erhvervsinteressers eller andre ikke-statslige aktørers side og til at beskytte videregående uddannelse mod politisering og ideologisk manipulation, |
| --- | --- |

n)

fostre arbejde inden for forskning og forkæmperaktiviteter, der tager sigte på at reformere love og regler, som pålægger unødige restriktioner på den akademiske frihed eller højere læreanstalters akademiske uafhængighed, og på at fremme institutionel autonomi som en af de bedste måder til at beskytte videregående uddannelsessystemer mod indgriben eller anslag fra statsmagtens, erhvervsinteressers eller andre ikke-statslige aktørers side og til at beskytte videregående uddannelse mod politisering og ideologisk manipulation,

| o) | optrappe den diplomatiske indsats med partnerlande gennem bilateralt og multilateralt engagement i forbindelse med foruroligende hændelser, som involverer trusler eller angreb på den akademiske frihed, navnlig voldelige angreb på institutioner og på personer tilknyttet højere læreanstalter, herunder også diskriminerende politikker eller praksisser, uberettigede restriktioner på forskning eller udtryksevne, uberettiget retsforfølgelse eller frihedsberøvelse, |
| --- | --- |

o)

optrappe den diplomatiske indsats med partnerlande gennem bilateralt og multilateralt engagement i forbindelse med foruroligende hændelser, som involverer trusler eller angreb på den akademiske frihed, navnlig voldelige angreb på institutioner og på personer tilknyttet højere læreanstalter, herunder også diskriminerende politikker eller praksisser, uberettigede restriktioner på forskning eller udtryksevne, uberettiget retsforfølgelse eller frihedsberøvelse,

| p) | revidere de eksisterende støtte- og beskyttelsesmekanismer for menneskerettighedsforkæmpere med henblik på at udvikle kapacitet til at indkredse og yde bistand — herunder beskyttelse og støtte i nødsituationer — i sager om anslag mod den akademiske frihed, herunder gennem fysisk beskyttelse, juridisk bistand og visumstøtte, lægehjælp, overvågning af retssager og fængsler, advokatur og agiteren samt langsigtet støtte under eksilophold; opfordre til at inkludere fremme af den akademiske frihed og støtte til udsatte medlemmer af det akademiske miljø blandt de prioriterede områder inden for rammerne af Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder, |
| --- | --- |

p)

revidere de eksisterende støtte- og beskyttelsesmekanismer for menneskerettighedsforkæmpere med henblik på at udvikle kapacitet til at indkredse og yde bistand — herunder beskyttelse og støtte i nødsituationer — i sager om anslag mod den akademiske frihed, herunder gennem fysisk beskyttelse, juridisk bistand og visumstøtte, lægehjælp, overvågning af retssager og fængsler, advokatur og agiteren samt langsigtet støtte under eksilophold; opfordre til at inkludere fremme af den akademiske frihed og støtte til udsatte medlemmer af det akademiske miljø blandt de prioriterede områder inden for rammerne af Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder,

| q) | gennemgår eksisterende programmer for og ressourcer til akademisk mobilitet og andre former for uddannelses- og forskningssamarbejde, herunder kriterier, ansøgningsprocedurer, krav og tidsplaner herfor, med henblik på at fjerne hindringer, der muligvis ville kunne udelukke udsatte akademikere og studerende, som ellers ville være kvalificerede, fra at få adgang til handlingsprogrammer, studieophold eller andre ressourcer; fremmer de eksisterende projekter, der finansieres af EU, såsom »Academic Refuge«, som sigter mod at øge bevidstheden om betydningen af den akademiske frihed inden for den videregående uddannelsessektor og om konsekvenserne for samfundet som helhed, når denne frihed undertrykkes, |
| --- | --- |

q)

gennemgår eksisterende programmer for og ressourcer til akademisk mobilitet og andre former for uddannelses- og forskningssamarbejde, herunder kriterier, ansøgningsprocedurer, krav og tidsplaner herfor, med henblik på at fjerne hindringer, der muligvis ville kunne udelukke udsatte akademikere og studerende, som ellers ville være kvalificerede, fra at få adgang til handlingsprogrammer, studieophold eller andre ressourcer; fremmer de eksisterende projekter, der finansieres af EU, såsom »Academic Refuge«, som sigter mod at øge bevidstheden om betydningen af den akademiske frihed inden for den videregående uddannelsessektor og om konsekvenserne for samfundet som helhed, når denne frihed undertrykkes,

| r) | sikre, at EU's makrofinansielle bistandsprogrammer til tredjelande og de europæiske finansielle institutioners politikker ikke undergraver den akademiske frihed ved at støtte politikker, der mindsker allokeringen af midler fra de nationale statskasser til uddannelsessektoren, |
| --- | --- |

r)

sikre, at EU's makrofinansielle bistandsprogrammer til tredjelande og de europæiske finansielle institutioners politikker ikke undergraver den akademiske frihed ved at støtte politikker, der mindsker allokeringen af midler fra de nationale statskasser til uddannelsessektoren,

| s) | udarbejde nye initiativer inden for eksisterende og fremtidige programmer — eventuelt som synergier udviklet og finansieret af Unionen gennem dens budgetter til andre formål en uddannelse og forskning — såsom førtiltrædelsesinstrumentet (IPA III), Horizon 2020, Erasmus+ og Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne, i nye EU-finansierede programmer til støtte til at placere udsatte akademikere og studerende på europæiske videregående uddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutioner ved at give dem beskyttelsesstatus, |
| --- | --- |

s)

udarbejde nye initiativer inden for eksisterende og fremtidige programmer — eventuelt som synergier udviklet og finansieret af Unionen gennem dens budgetter til andre formål en uddannelse og forskning — såsom førtiltrædelsesinstrumentet (IPA III), Horizon 2020, Erasmus+ og Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne, i nye EU-finansierede programmer til støtte til at placere udsatte akademikere og studerende på europæiske videregående uddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutioner ved at give dem beskyttelsesstatus,

| t) | støtte de igangværende standardiseringsbestræbelser på regionalt og internationalt plan, herunder gennem vedtagelse af en international erklæring om akademisk frihed og højere læreanstalters uafhængighed; tilskynder EU og dens medlemsstater til at vise initiativ vedrørende akademisk frihed i FN's Menneskerettighedsråd, |
| --- | --- |

t)

støtte de igangværende standardiseringsbestræbelser på regionalt og internationalt plan, herunder gennem vedtagelse af en international erklæring om akademisk frihed og højere læreanstalters uafhængighed; tilskynder EU og dens medlemsstater til at vise initiativ vedrørende akademisk frihed i FN's Menneskerettighedsråd,

| u) | sikrer fortsat støtte på højt plan til Det Fælleseuropæiske Universitetscenter for menneskerettigheder og demokratisering (EIUC) og dets netværk Global Campus som et flagskib for EU's støtte til undervisning i menneskerettigheder på verdensplan; |
| --- | --- |

u)

sikrer fortsat støtte på højt plan til Det Fælleseuropæiske Universitetscenter for menneskerettigheder og demokratisering (EIUC) og dets netværk Global Campus som et flagskib for EU's støtte til undervisning i menneskerettigheder på verdensplan;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik. |
| --- | --- |

2.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 14. november 2018

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/179 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/179

---

P8_TA(2018)0449

Interimsbetænkning om FFR 2021-2027 — Parlamentets holdning med henblik på en aftale

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2018 om FFR 2021-2027 — Parlamentets holdning med henblik på en aftale (COM(2018)0322 — C8-0000/2018 — 2018/0166R(APP))

(2020/C 363/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. maj 2018 med titlen »Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer — Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027« (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. maj 2018 med titlen »Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer — Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027« (COM(2018)0321),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 2. maj 2018 til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (COM(2018)0322), og til Kommissionens forslag af 2. maj 2018 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (COM(2018)0325, COM(2018)0326, COM(2018)0327 og COM(2018)0328), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 2. maj 2018 til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (COM(2018)0322), og til Kommissionens forslag af 2. maj 2018 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (COM(2018)0325, COM(2018)0326, COM(2018)0327 og COM(2018)0328),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 2. maj 2018 til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (COM(2018)0323), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 2. maj 2018 til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (COM(2018)0323),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 2. maj 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 2. maj 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet (COM(2018)0324),

| — | der henviser til sine beslutninger af 14. marts 2018 om hhv. den næste FFR: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020 og om reformen af Den Europæiske Unions ordning for egne indtægter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 14. marts 2018 om hhv. den næste FFR: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020 og om reformen af Den Europæiske Unions ordning for egne indtægter (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 30. maj 2018 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og egne indtægter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 30. maj 2018 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og egne indtægter (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets ratifikation af Parisaftalen den 4. oktober 2016 (3) og Rådets ratifikation af Parisaftalen den 5. oktober 2016 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets ratifikation af Parisaftalen den 4. oktober 2016 (3) og Rådets ratifikation af Parisaftalen den 5. oktober 2016 (4),

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 70/1 af 25. september 2015 med titlen »Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling«, som trådte i kraft den 1. januar 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 70/1 af 25. september 2015 med titlen »Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling«, som trådte i kraft den 1. januar 2016,

| — | der henviser til EU's kollektive forpligtelse til at nå målet om at anvende 0,7 % af bruttonationalindkomsten (BNI) på officiel udviklingsbistand (ODA) inden for tidsrammen for dagsordenen for perioden efter 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's kollektive forpligtelse til at nå målet om at anvende 0,7 % af bruttonationalindkomsten (BNI) på officiel udviklingsbistand (ODA) inden for tidsrammen for dagsordenen for perioden efter 2015,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 5,

| — | der henviser til interimsbetænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Udvalget om International Handel, Budgetkontroludvalget, udtalelse i form af ændringsforslag fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale anliggender, udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelse i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0358/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsbetænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Udvalget om International Handel, Budgetkontroludvalget, udtalelse i form af ændringsforslag fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale anliggender, udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelse i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0358/2018),

| A. | der henviser til, at artikel 311 i TEUF fastsætter, at Unionen selv skal tilvejebringe de nødvendige midler med henblik på at nå sine mål og gennemføre sin politik; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 311 i TEUF fastsætter, at Unionen selv skal tilvejebringe de nødvendige midler med henblik på at nå sine mål og gennemføre sin politik;

| B. | der henviser til, at den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020 for første gang blev fastsat på et lavere niveau end dens forgænger, både for så vidt angår forpligtelses- og betalingsbevillinger; der henviser til, at den sene vedtagelse af FFR'en og de sektorspecifikke retsakter havde en yderst negativ indvirkning på gennemførelsen af de nye programmer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020 for første gang blev fastsat på et lavere niveau end dens forgænger, både for så vidt angår forpligtelses- og betalingsbevillinger; der henviser til, at den sene vedtagelse af FFR'en og de sektorspecifikke retsakter havde en yderst negativ indvirkning på gennemførelsen af de nye programmer;

| C. | der henviser til, at FFR'en hurtigt viste sig at være utilstrækkelig til at imødegå en række kriser, nye internationale forpligtelser og nye politiske udfordringer, der ikke var indarbejdet og/eller taget højde for på tidspunktet for vedtagelsen; der henviser til, at FFR'en med henblik på at sikre den fornødne finansiering blev presset til det yderste, herunder i form af en hidtil uset anvendelse af fleksibilitetsbestemmelserne og særlige instrumenter, efter at de disponible margener var blevet opbrugt; der henviser til, at højtprioriterede EU-programmer for forskning og infrastruktur sågar blev skåret ned blot to år efter deres vedtagelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at FFR'en hurtigt viste sig at være utilstrækkelig til at imødegå en række kriser, nye internationale forpligtelser og nye politiske udfordringer, der ikke var indarbejdet og/eller taget højde for på tidspunktet for vedtagelsen; der henviser til, at FFR'en med henblik på at sikre den fornødne finansiering blev presset til det yderste, herunder i form af en hidtil uset anvendelse af fleksibilitetsbestemmelserne og særlige instrumenter, efter at de disponible margener var blevet opbrugt; der henviser til, at højtprioriterede EU-programmer for forskning og infrastruktur sågar blev skåret ned blot to år efter deres vedtagelse;

| D. | der henviser til, at FFR-midtvejsrevisionen, som blev iværksat ved udgangen af 2016, viste sig at være afgørende for udvidelsen af potentialet i de eksisterende fleksibilitetsbestemmelser, men ikke førte til, at FFR-lofterne blev revideret; der henviser til, at denne revision blev vurderet positivt af både Parlamentet og Rådet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at FFR-midtvejsrevisionen, som blev iværksat ved udgangen af 2016, viste sig at være afgørende for udvidelsen af potentialet i de eksisterende fleksibilitetsbestemmelser, men ikke førte til, at FFR-lofterne blev revideret; der henviser til, at denne revision blev vurderet positivt af både Parlamentet og Rådet;

| E. | der henviser til, at fastsættelsen af den nye FFR vil markere et vendepunkt for EU-27, da den vil skabe mulighed for at støtte op om en fælles langsigtet vision og træffe beslutning om de fremtidige politiske prioriteter såvel som EU's evne til at indfri disse; der henviser til, at FFR for 2021-2027 bør forsyne Unionen med de nødvendige midler til at fremme bæredygtig økonomisk vækst, forskning og innovation, styrke unge, effektivt tackle udfordringerne i forbindelse med migration, bekæmpe arbejdsløshed, vedvarende fattigdom og social udstødelse, styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed yderligere, gøre noget ved bæredygtighed, tab af biodiversitet og klimaforandringer, styrke EU's sikkerhed og forsvar, beskytte sine ydre grænse og støtte landene i naboskabsområdet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fastsættelsen af den nye FFR vil markere et vendepunkt for EU-27, da den vil skabe mulighed for at støtte op om en fælles langsigtet vision og træffe beslutning om de fremtidige politiske prioriteter såvel som EU's evne til at indfri disse; der henviser til, at FFR for 2021-2027 bør forsyne Unionen med de nødvendige midler til at fremme bæredygtig økonomisk vækst, forskning og innovation, styrke unge, effektivt tackle udfordringerne i forbindelse med migration, bekæmpe arbejdsløshed, vedvarende fattigdom og social udstødelse, styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed yderligere, gøre noget ved bæredygtighed, tab af biodiversitet og klimaforandringer, styrke EU's sikkerhed og forsvar, beskytte sine ydre grænse og støtte landene i naboskabsområdet;

| F. | der henviser til, at det i lyset af de globale udfordringer, som medlemsstaterne ikke kan løse alene, bør være muligt at påskønne europæiske fælles goder og bestemme områder, hvor det vil være mere effektivt at anvende EU-budgettet end de nationale budgetter, med henblik på at overføre de tilsvarende finansielle midler til EU-niveau og således styrke Unionens strategiske betydning uden nødvendigvis at øge de samlede offentlige udgifter; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i lyset af de globale udfordringer, som medlemsstaterne ikke kan løse alene, bør være muligt at påskønne europæiske fælles goder og bestemme områder, hvor det vil være mere effektivt at anvende EU-budgettet end de nationale budgetter, med henblik på at overføre de tilsvarende finansielle midler til EU-niveau og således styrke Unionens strategiske betydning uden nødvendigvis at øge de samlede offentlige udgifter;

| G. | der henviser til, at Kommissionen den 2. maj 2018 fremlagde en række lovforslag om FFR 2021-27 og EU's egne indtægter, efterfulgt af lovforslag om opstilling af nye EU-programmer og -instrumenter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen den 2. maj 2018 fremlagde en række lovforslag om FFR 2021-27 og EU's egne indtægter, efterfulgt af lovforslag om opstilling af nye EU-programmer og -instrumenter;

| 1. | understreger, at FFR 2021-27 skal garantere EU's ansvar for og evne til at imødekomme behov, der måtte opstå, yderligere udfordringer og nye internationale forpligtelser samt opfylde sine politiske prioriteringer og mål; henviser til de alvorlige problemer, der er knyttet til underfinansieringen af FFR 2014-20, og gentager, at det er nødvendigt at undgå en gentagelse af tidligere fejltrin ved fra starten at sikre et robust og troværdigt EU-budget til gavn for borgerne i den næste syvårsperiode; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anser Kommissionens forslag til FFR 2021-27 og Unionens ordning for egne indtægter for at være udgangspunktet for de kommende forhandlinger; giver udtryk for sin holdning til disse forslag i afventning af Rådets forhandlingsmandat, som endnu ikke foreligger; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at Kommissionens forslag vedrørende det samlede niveau for den næste FFR, der er sat til 1,08 % af EU-27's BNI (1,11 % efter indarbejdelsen af Den Europæiske Udviklingsfond), udtrykt i BNI-procent udgør en reduktion i reelle tal i sammenligning med den nuværende FFR; mener, at det FFR-niveau, der er foreslået, ikke vil sætte Unionen i stand til at indfri sine politiske forpligtelser og imødegå de betydelige udfordringer, der ligger forude; agter derfor at forhandle om den nødvendige forhøjelse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | erklærer endvidere sin modstand mod enhver nedskæring af niveauet for mangeårige centrale EU-politikker, der er fastsat i traktaterne, såsom samhørighedspolitikken og den fælles landbrugs- og fiskeripolitik; er navnlig modstander af alle radikale nedskæringer, som kan have en negativ indvirkning på selve karakteren af og målene for disse politikker, såsom de nedskæringer, der er foreslået for Samhørighedsfonden eller for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne; modsætter sig i denne forbindelse forslaget om at skære ned i Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) til trods for dens udvidede anvendelsesområde og integreringen af fire eksisterende sociale programmer, i særdeleshed ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger endvidere betydningen af de horisontale principper, der bør ligge til grund for FFR og alle de tilknyttede EU-politikker; bekræfter i denne forbindelse endnu en gang sit standpunkt om, at EU bør holde sit løfte om at gå forrest i gennemførelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling, og beklager fraværet af et klart og synligt tilsagn herom i FFR-forslagene; anmoder derfor om, at målene for bæredygtig udvikling integreres i alle EU's politikker og initiativer i den næste FFR; understreger endvidere, at alle programmer under den næste FFR bør være i overensstemmelse med chartret om grundlæggende rettigheder; fremhæver betydningen af at levere resultater i forbindelse med den europæiske søjle for sociale rettigheder, afskaffelse af forskelsbehandling, herunder mod LGBTI-personer, og oprettelse af en portefølje for mindretal, herunder romaer, som alle er afgørende elementer i at opfylde EU's forpligtelser i retning af et inkluderende Europa; understreger, at EU's bidrag til klimamålene for at opfylde forpligtelserne i henhold til Parisaftalen bør nå op på mindst 25 % af udgifterne i FFR-perioden 2021-2027 og på 30 % så hurtigt som muligt og senest i 2027; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager i denne forbindelse, at der på trods af den fælles erklæring om integrering af kønsaspektet, som er vedføjet som bilag til forordningen om FFR 2014-2020, ikke er sket væsentlige fremskridt på dette område, og at Kommissionen ikke tog hensyn til dens gennemførelse ved midtvejsgennemgangen af FFR'en; beklager dybt, at integration af kønsaspektet er blevet fuldstændig tilsidesat i FFR-forslaget, og beklager manglen på klare ligestillingsmål, -krav og -indikatorer i forslagene til de relevante EU-politikker; opfordrer til, at man under de årlige budgetprocedurer evaluerer og medtager den fulde virkning af EU's politikker på ligestillingen mellem kønnene (kønsbudgettering); forventer et fornyet tilsagn fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen om integration af kønsaspektet i den næste FFR og en effektiv overvågning heraf, bl.a. i forbindelse med midtvejsrevisionen af FFR'en; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at øget ansvarlighed, forenkling, synlighed, gennemsigtighed og resultatbaseret budgettering skal ligge til grund for den næste FFR; minder i denne forbindelse om, at det er nødvendigt at styrke de fremtidige udgifters fokus på præstationer og resultater med udgangspunkt i ambitiøse og relevante resultatmål og en udtømmende og fælles definition af EU-merværdi; anmoder Kommissionen om under hensyntagen til ovennævnte horisontale principper at strømline resultatrapporteringen, udvide den til en kvalitativ tilgang, der omfatter miljømæssige og sociale indikatorer, samt tydeligt redegøre for de vigtigste EU-udfordringer, der stadig mangler at blive tacklet; |
| --- | --- |

7.

| o | 8. er bevidst om de alvorlige udfordringer, som Unionen står over for, og påtager sig sit fulde ansvar for, at der rettidigt sikres et budget, som svarer til EU-borgernes behov, forventninger og bekymringer; er parat til straks at gå i forhandlinger med Rådet med henblik på at forbedre Kommissionens forslag og opstille en realistisk FFR; |
| --- | --- |

o

| 9. | minder om, at Parlamentets holdning allerede blev klart markeret i dets beslutninger af 14. marts og 30. maj 2018, som udgør dets politiske standpunkt for så vidt angår FFR 2021-27 og Unionens egne indtægter; minder om, at disse beslutninger blev vedtaget med meget store flertal, hvilket demonstrerer Parlamentets enighed og parathed til de kommende forhandlinger; |
| --- | --- |

9.

| 10. | forventer derfor, at FFR'en vil blive sat øverst på Rådets politiske dagsorden, og beklager, at der til dato ikke er set nogen betydelige fremskridt; mener, at de regelmæssige møder mellem de skiftende rådsformandskaber og Parlamentets forhandlere bør intensiveres og bane vejen for de officielle forhandlinger; forventer, at der indgås en god aftale inden valget til Europa-Parlamentet i 2019 for at undgå alvorlige hindringer for iværksættelsen af de nye programmer som følge af den sene vedtagelse af den finansielle ramme, som det tidligere er sket; understreger, at denne tidsplan vil gøre det muligt for det nyvalgte Europa-Parlament at justere på FFR 2021-27 under den obligatoriske midtvejsrevision; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om, at indtægter og udgifter bør behandles som en samlet pakke under de kommende forhandlinger; understreger derfor, at der ikke vil blive indgået nogen aftale om FFR, uden at der gøres tilsvarende fremskridt med ordningen for Unionens nye egne indtægter; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at alle elementerne i pakken med FFR/egne indtægter, herunder især tallene for FFR'en, bør forblive på forhandlingsbordet, indtil der er opnået en endelig aftale; minder i denne forbindelse om Parlamentets kritiske holdning til den procedure, der førte til vedtagelsen af den nuværende FFR-forordning, og den dominerende rolle, som Det Europæiske Råd påtog sig i denne proces ved uigenkaldeligt at vedtage en række elementer, herunder FFR-lofterne og en række sektorspecifikke, politikrelaterede bestemmelser, og således tilsidesætte både ånden og ordlyden i traktaterne; er især bekymret over, at de første elementer i de FFR-»forhandlingsbokse«, som rådsformandskabet har udarbejdet, følger samme logik og indeholder spørgsmål, der skal vedtages af Rådet og Parlamentet i fællesskab i forbindelse med vedtagelsen af lovgivning om oprettelse af nye EU-programmer; agter derfor at justere sin strategi i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener, at kravet om enstemmighed for vedtagelse og ændring af FFR-forordningen udgør en reel proceduremæssig hindring; opfordrer Det Europæiske Råd til at aktivere passerellebestemmelsen i artikel 312, stk. 2, i TEUF for at gøre det muligt for Rådet at vedtage FFR-forordningen med kvalificeret flertal; |
| --- | --- |

13.

| o | 14. vedtager denne beslutning med henblik på at skitsere sit forhandlingsmandat for hvert enkelt aspekt af Kommissionens forslag, inklusive konkrete ændringsforslag til både forslaget til FFR og den interinstitutionelle aftale (IIA); fremlægger endvidere en tabel med tal for de enkelte EU-politikker og -programmer på grundlag af Parlamentets holdninger som allerede vedtaget i tidligere FFR-beslutninger; understreger, at disse tal også vil indgå i Parlamentets mandat for de kommende lovgivningsmæssige forhandlinger, der skal føre frem til vedtagelsen af EU's programmer for perioden 2021-27; |
| --- | --- |

o

A.   ANMODNINGER VEDRØRENDE FFR

| 15. | anmoder derfor om, at Rådet tager behørigt hensyn til Parlamentets nedenstående holdninger med henblik på at opnå et positivt resultat af forhandlingerne om FFR 2021-27 og på at opnå Parlamentets godkendelse, jf. artikel 312 i TEUF; |
| --- | --- |

15.

Tal

| 16. | bekræfter på ny sin formelle holdning, at FFR 2021-27-niveauet bør sættes til 1 324,1 mia. EUR i 2018-priser, svarende til 1,3 % af BNI for EU-27 med henblik på at tilsikre det fornødne niveau af finansiering til centrale EU-politikker, som vil gøre det muligt at opfylde deres missioner og mål; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer i denne forbindelse til, at nedenstående finansieringsniveau tilsikres for EU's programmer og politikker, som præsenteres i en rækkefølge, der som foreslået af Kommissionen afspejler strukturen i FFR'en, og som gentages i den detaljerede tabel (bilag III og IV til nærværende beslutning); opfordrer til, at de relevante forpligtelses- og betalingsbevillingslofter justeres tilsvarende som fastsat i bilag 1 til denne beslutning:






  i. | forhøjelse af budgettet til Horisont Europa, så det når op på 120 mia. EUR i 2018-priser |
| --- | --- | --- |

17.

i.

forhøjelse af budgettet til Horisont Europa, så det når op på 120 mia. EUR i 2018-priser

| ii. | forøgelse af bevillingen til InvestEU-fonden, så det i højere grad afspejler niveauet for 2014-2020 for alle de finansielle instrumenter, der er integreret i det nye program |
| --- | --- |

ii.

forøgelse af bevillingen til InvestEU-fonden, så det i højere grad afspejler niveauet for 2014-2020 for alle de finansielle instrumenter, der er integreret i det nye program

| iii. | forhøjelse af finansieringsniveauet for transportinfrastruktur gennem Connecting Europe-faciliteten (CEF-Transport) |
| --- | --- |

iii.

forhøjelse af finansieringsniveauet for transportinfrastruktur gennem Connecting Europe-faciliteten (CEF-Transport)

| iv. | fordobling af den særlige støtte til SMV'er (sammenlignet med COSME) i programmet for det indre marked med henblik på at forbedre deres adgang til markeder, forbedre vilkårene for erhvervslivet og virksomhedernes konkurrenceevne og fremme iværksætteri |
| --- | --- |

iv.

fordobling af den særlige støtte til SMV'er (sammenlignet med COSME) i programmet for det indre marked med henblik på at forbedre deres adgang til markeder, forbedre vilkårene for erhvervslivet og virksomhedernes konkurrenceevne og fremme iværksætteri

| v. | yderligere forøgelse af programmet for det indre marked med henblik på at finansiere et nyt markedsovervågningsmål |
| --- | --- |

v.

yderligere forøgelse af programmet for det indre marked med henblik på at finansiere et nyt markedsovervågningsmål

| vi. | fordobling af det foreslåede finansieringsniveau for EU's program for bekæmpelse af svig og forøgelse af finansieringsniveauet for Fiscalis-programmet |
| --- | --- |

vi.

fordobling af det foreslåede finansieringsniveau for EU's program for bekæmpelse af svig og forøgelse af finansieringsniveauet for Fiscalis-programmet

| vii. | opførelse af en særlig bevilling til bæredygtig turisme |
| --- | --- |

vii.

opførelse af en særlig bevilling til bæredygtig turisme

| viii. | yderligere styrkelse af det europæiske rumprogram, navnlig for at styrke SSA/GOVSATCOM og Copernicus |
| --- | --- |

viii.

yderligere styrkelse af det europæiske rumprogram, navnlig for at styrke SSA/GOVSATCOM og Copernicus

| ix. | fastholdelse af finansieringen til samhørighedspolitikken for EU-27 på samme niveau som i 2014-20-budgettet i faste priser |
| --- | --- |

ix.

fastholdelse af finansieringen til samhørighedspolitikken for EU-27 på samme niveau som i 2014-20-budgettet i faste priser

| x. | fordobling af midlerne til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed i ESF+ (i forhold til det nuværende ungdomsbeskæftigelsesinitiativ), samtidig med at ordningens effektivitet og merværdi sikres |
| --- | --- |

x.

fordobling af midlerne til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed i ESF+ (i forhold til det nuværende ungdomsbeskæftigelsesinitiativ), samtidig med at ordningens effektivitet og merværdi sikres

| xi. | opførelse af en særlig bevilling (5,9 mia. EUR) til børnegarantien med henblik på at bekæmpe børnefattigdom, både i EU og gennem dets eksterne foranstaltninger |
| --- | --- |

xi.

opførelse af en særlig bevilling (5,9 mia. EUR) til børnegarantien med henblik på at bekæmpe børnefattigdom, både i EU og gennem dets eksterne foranstaltninger

| xii. | tredobling af det nuværende budget for Erasmus+-programmet |
| --- | --- |

xii.

tredobling af det nuværende budget for Erasmus+-programmet

| xiii. | sikring af et tilstrækkeligt finansieringsniveau for programmet DiscoverEU (Interrail) |
| --- | --- |

xiii.

sikring af et tilstrækkeligt finansieringsniveau for programmet DiscoverEU (Interrail)

| xiv. | forøgelse af den nuværende finansiering til programmet Et Kreativt Europa |
| --- | --- |

xiv.

forøgelse af den nuværende finansiering til programmet Et Kreativt Europa

| xv. | forøgelse af den nuværende finansiering til programmet for rettigheder og værdier og opførelse af en særlig bevilling til et nyt delprogram for Unionens værdier (mindst 500 mio. EUR) med henblik på at støtte civilsamfundsorganisationer, der fremmer grundlæggende værdier og demokrati i EU på lokalt og nationalt plan |
| --- | --- |

xv.

forøgelse af den nuværende finansiering til programmet for rettigheder og værdier og opførelse af en særlig bevilling til et nyt delprogram for Unionens værdier (mindst 500 mio. EUR) med henblik på at støtte civilsamfundsorganisationer, der fremmer grundlæggende værdier og demokrati i EU på lokalt og nationalt plan

| xvi. | fastholdelse af finansieringen til den fælles landbrugspolitik for EU-27 på niveauet for 2014-2020-budgettet i faste priser med tilføjelse af landbrugsreservens oprindelige beløb |
| --- | --- |

xvi.

fastholdelse af finansieringen til den fælles landbrugspolitik for EU-27 på niveauet for 2014-2020-budgettet i faste priser med tilføjelse af landbrugsreservens oprindelige beløb

| xvii. | forhøjelse med 10 % af niveauet for den Europæiske Hav- og Fiskerifond i overensstemmelse med dens nye opgave med hensyn til den blå økonomi |
| --- | --- |

xvii.

forhøjelse med 10 % af niveauet for den Europæiske Hav- og Fiskerifond i overensstemmelse med dens nye opgave med hensyn til den blå økonomi

| xviii. | fordobling af den nuværende finansiering til Life+-programmet, inklusive øremærkede finansieringsrammer for biodiversitet og forvaltning af Natura 2000-nettet |
| --- | --- |

xviii.

fordobling af den nuværende finansiering til Life+-programmet, inklusive øremærkede finansieringsrammer for biodiversitet og forvaltning af Natura 2000-nettet

| xix. | opførelse af en særlig bevilling (4,8 mia. EUR) til en ny fond for retfærdig energiomstilling med henblik på at imødegå de samfundsmæssige, socioøkonomiske og miljømæssige konsekvenser for arbejdstagere og lokalsamfund, der påvirkes negativt af omstillingen væk fra kul og kulstofafhængighed |
| --- | --- |

xix.

opførelse af en særlig bevilling (4,8 mia. EUR) til en ny fond for retfærdig energiomstilling med henblik på at imødegå de samfundsmæssige, socioøkonomiske og miljømæssige konsekvenser for arbejdstagere og lokalsamfund, der påvirkes negativt af omstillingen væk fra kul og kulstofafhængighed

| xx. | styrkelse af instrumentet/instrumenterne til støtte for naboskabs- og udviklingspolitikkerne (3,5 mia. EUR) for at bidrage yderligere til finansieringen af en investeringsplan for Afrika |
| --- | --- |

xx.

styrkelse af instrumentet/instrumenterne til støtte for naboskabs- og udviklingspolitikkerne (3,5 mia. EUR) for at bidrage yderligere til finansieringen af en investeringsplan for Afrika

| xxi. | genopførelse af som minimum 2020-niveauet for alle agenturer, samtidig med at det højere niveau, som Kommissionen har foreslået, forsvares, bl.a. for de agenturer, der har fået nye kompetencer og ansvarsområder, og der opfordres til en samlet tilgang til gebyrfinansiering |
| --- | --- |

xxi.

genopførelse af som minimum 2020-niveauet for alle agenturer, samtidig med at det højere niveau, som Kommissionen har foreslået, forsvares, bl.a. for de agenturer, der har fået nye kompetencer og ansvarsområder, og der opfordres til en samlet tilgang til gebyrfinansiering

| xxii. | fastholdelse af finansieringsniveauet for 2014-2020 for flere EU-programmer (f.eks. nedlukning af nukleare anlæg, samarbejde med de oversøiske lande og territorier (OLT'er)), herunder dem, for hvilke det foreslås, at de lægges sammen til større programmer (f.eks. bistand til de socialt dårligst stillede, sundhed og forbrugerrettigheder), og for hvilke Kommissionens forslag således udgør en reduktion i reelle tal |
| --- | --- |

xxii.

fastholdelse af finansieringsniveauet for 2014-2020 for flere EU-programmer (f.eks. nedlukning af nukleare anlæg, samarbejde med de oversøiske lande og territorier (OLT'er)), herunder dem, for hvilke det foreslås, at de lægges sammen til større programmer (f.eks. bistand til de socialt dårligst stillede, sundhed og forbrugerrettigheder), og for hvilke Kommissionens forslag således udgør en reduktion i reelle tal

| xxiii. | fastlæggelse — med forbehold af ovennævnte ændringer — af finansieringsrammerne for alle andre programmer på det niveau, som Kommissionen har foreslået, herunder for CEF-Energi, CEF-Digital, programmet for et digitalt Europa, Den Europæiske Forsvarsfond og den humanitære bistand; |
| --- | --- |

xxiii.

fastlæggelse — med forbehold af ovennævnte ændringer — af finansieringsrammerne for alle andre programmer på det niveau, som Kommissionen har foreslået, herunder for CEF-Energi, CEF-Digital, programmet for et digitalt Europa, Den Europæiske Forsvarsfond og den humanitære bistand;

| 18. | agter at tilsikre et tilstrækkeligt finansieringsniveau med udgangspunkt i Kommissionens forslag til »Migration og grænseforvaltning« (udgiftsområde 4) og »Sikkerhed og forsvar«, herunder kriseberedskab (udgiftsområde 5); fastholder sit mangeårige standpunkt om, at yderligere politiske prioriteter bør sammenkobles med yderligere finansielle midler, således at der ikke sker en undergravning af eksisterende politikker og programmer og finansieringen heraf under den nye FFR; |
| --- | --- |

18.

| 19. | agter at forsvare Kommissionens forslag om at sikre et tilstrækkeligt finansieringsniveau til en stærk, effektiv og kvalitetspræget EU-forvaltning, der kan tjene alle europæere; minder om, at EU's institutioner, organer og decentrale agenturer under den nuværende FFR har gennemført en personalereduktion på 5 %, og mener, at de ikke bør gøres til genstand for yderligere nedskæringer, som direkte ville bringe gennemførelsen af Unionens politikker i fare; udtrykker endnu en gang sin kraftige modstand mod en gentagelse af den såkaldte omrokeringspulje for agenturer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er fast besluttet på at forhindre endnu en betalingskrise i de første år af FFR 2021-2027, sådan som det var tilfældet i indeværende periode; mener, at det samlede betalingsloft skal tage højde for det hidtil usete omfang af uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2020, hvis anslåede størrelse er konstant stigende på grund af store forsinkelser med gennemførelsen, og som skal betales under den næste FFR; kræver derfor, at det samlede niveau af betalinger i den næste FFR samt de årlige betalingslofter, navnlig i begyndelsen af perioden, fastsættes på et passende niveau, som også tager behørigt hensyn til denne situation; agter kun at acceptere en begrænset og velbegrundet forskel mellem forpligtelses- og betalingsbevillinger i den næste FFR; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremlægger på grundlag heraf en tabel i bilag III og IV til nærværende beslutning med angivelse af de nøjagtige tal, der foreslås for hver af EU's politikker og programmer; anfører, at det med henblik på sammenlignelighed agter at bevare strukturen i de enkelte EU-programmer som foreslået af Kommissionen med forbehold af eventuelle ændringer, der måtte blive anmodet om under den lovgivningsprocedure, som fører til vedtagelsen af disse programmer; |
| --- | --- |

21.

Midtvejsrevision

| 22. | understreger, at det er nødvendigt at foretage en midtvejsrevision af FFR'en med udgangspunkt i den positive præcedens, der er dannet under den nuværende ramme, og opfordrer til:






  i. | en obligatorisk og retligt bindende midtvejsrevision efter en gennemgang af, hvordan FFR'en fungerer, og under hensyntagen til en vurdering af de fremskridt, der er gjort i retning af at nå klimamålene, integreringen af målene for bæredygtig udvikling og ligestilling mellem kønnene og virkningen af forenklingsforanstaltningerne for støttemodtagerne |
| --- | --- | --- |

22.

i.

en obligatorisk og retligt bindende midtvejsrevision efter en gennemgang af, hvordan FFR'en fungerer, og under hensyntagen til en vurdering af de fremskridt, der er gjort i retning af at nå klimamålene, integreringen af målene for bæredygtig udvikling og ligestilling mellem kønnene og virkningen af forenklingsforanstaltningerne for støttemodtagerne

| ii. | at det relevante forslag fra Kommissionen forelægges tids nok til, at det næste Parlament og Kommissionen kan foretage en meningsfuld justering af rammen for 2021-2027, og senest den 1. juli 2023 |
| --- | --- |

ii.

at det relevante forslag fra Kommissionen forelægges tids nok til, at det næste Parlament og Kommissionen kan foretage en meningsfuld justering af rammen for 2021-2027, og senest den 1. juli 2023

| iii. | at de på forhånd tildelte nationale rammebeløb ikke reduceres ved denne revision; |
| --- | --- |

iii.

at de på forhånd tildelte nationale rammebeløb ikke reduceres ved denne revision;

Fleksibilitet

| o | 23. glæder sig over Kommissionens forslag om fleksibilitet, som udgør et godt grundlag for forhandlingerne; er enig i den overordnede struktur for fleksibilitetsmekanismerne i FFR 2021-2027; understreger, at de særlige instrumenter har forskellige opgaver og imødekommer forskellige behov, og modsætter sig ethvert forsøg på at sammenlægge dem; støtter kraftigt op om den utvetydige bestemmelse om, at både forpligtelses- og betalingsbevillinger, der stammer fra anvendelsen af særlige instrumenter, bør opføres på budgettet ud over de relevante FFR-lofter, og at eventuelle lofter over de tilpasninger, der følger af den samlede margen for betalinger, fjernes; opfordrer til, at der indføres en række yderligere forbedringer, bl.a. følgende:






  i. | genopfyldning af EU-reserven med et beløb svarende til indtægterne fra bøder og strafgebyrer |
| --- | --- | --- |

o

i.

genopfyldning af EU-reserven med et beløb svarende til indtægterne fra bøder og strafgebyrer

| ii. | øjeblikkelig genanvendelse af frigørelser foretaget i år n-2, herunder dem der følger af forpligtelser indgået under den nuværende FFR |
| --- | --- |

ii.

øjeblikkelig genanvendelse af frigørelser foretaget i år n-2, herunder dem der følger af forpligtelser indgået under den nuværende FFR

| iii. | bortfaldne beløb fra særlige instrumenter stilles til rådighed for alle særlige instrumenter, og ikke kun for fleksibilitetsinstrumentet |
| --- | --- |

iii.

bortfaldne beløb fra særlige instrumenter stilles til rådighed for alle særlige instrumenter, og ikke kun for fleksibilitetsinstrumentet

| iv. | en højere bevilling til fleksibilitetsinstrumentet, nødhjælpsreserven, EU's Solidaritetsfond og margenen til uforudsete udgifter, sidstnævnte uden obligatorisk modregning; |
| --- | --- |

iv.

en højere bevilling til fleksibilitetsinstrumentet, nødhjælpsreserven, EU's Solidaritetsfond og margenen til uforudsete udgifter, sidstnævnte uden obligatorisk modregning;

Varighed

| 24. | understreger nødvendigheden af, at varigheden af FFR gradvist bevæger sig i retning af en periode på 5+5 år med en obligatorisk midtvejsrevision; accepterer, at næste FFR bør fastsættes for en periode på syv år som en overgangsløsning, der skal anvendes for sidste gang; forventer, at de nærmere aftaler om indførelsen af en 5+5-ramme er godkendt på tidspunktet for midtvejsrevisionen af FFR 2021-2027; |
| --- | --- |

24.

Struktur

| 25. | er indforstået med den overordnede struktur med syv udgiftsområder i FFR, som Kommissionen har foreslået, og som stort set svarer til Parlamentets eget forslag; mener, at denne struktur giver mulighed for større gennemsigtighed og gør EU's udgifter mere synlige, samtidig med at den nødvendige grad af fleksibilitet bevares; tilslutter sig desuden oprettelsen af »programklynger«, som forventes at føre til en betydelig forenkling og rationalisering af EU's budgetstruktur og en klar tilpasning heraf til FFR-udgiftsområderne; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker, at Kommissionen foreslår at skære antallet af EU-programmer ned med over en tredjedel; understreger, at Parlamentets holdning til strukturen i og sammensætningen af de 37 nye programmer vil blive fastlagt i forbindelse med vedtagelsen af de relevante sektorspecifikke retsakter; forventer under alle omstændigheder, at den foreslåede budgetkontoplan vil afspejle alle de forskellige dele af hvert program på en måde, der sikrer gennemsigtighed og tilvejebringer det informationsniveau, der er påkrævet, for at budgetmyndigheden kan fastlægge det årlige budget og føre tilsyn med gennemførelsen; |
| --- | --- |

26.

Budgettets enhed

| 27. | glæder sig over den foreslåede integration af Den Europæiske Udviklingsfond i EU's budget, som imødekommer et mangeårigt krav fra Parlamentet for så vidt angår alle instrumenter uden for budgettet; minder om, at enhedsprincippet, ifølge hvilket alle Unionens indtægter og udgifter skal opføres på budgettet, både er et traktatmæssigt krav og en grundlæggende forudsætning i et demokrati; |
| --- | --- |

27.

| 28. | anfægter derfor logikken i og begrundelsen for at oprette instrumenter uden for budgettet, hvilket forhindrer parlamentarisk kontrol med de offentlige finanser og undergraver gennemsigtigheden i beslutningstagningen; mener, at beslutninger om at oprette sådanne instrumenter udgør en forbigåelse af Parlamentet i dets tredobbelte ansvar som lovgivnings-, budget- og kontrolmyndighed; mener, at når undtagelser skønnes nødvendige for at nå bestemte mål, f.eks. gennem anvendelse af finansielle instrumenter eller trustfonde, bør de være fuldstændigt gennemsigtige, behørigt begrundet i dokumenteret additionalitet og merværdi og understøttet af solide beslutningsprocedurer og bestemmelser om ansvarlighed; |
| --- | --- |

28.

| o | 29. understreger imidlertid, at integreringen af disse instrumenter i EU-budgettet ikke bør føre til en reduktion af finansieringen af andre EU-politikker og -programmer; understreger derfor, at det er nødvendigt at træffe beslutning om det samlede niveau for den næste FFR uden at medregne den tildeling på 0,03 % af EU's BNI, som svarer til Den Europæiske Udviklingsfond, og som bør lægges oven i de aftalte lofter; |
| --- | --- |

o

| 30. | understreger, at FFR-lofterne ikke bør hindre finansiering af Unionens politiske mål via EU-budgettet; forventer derfor, at der sker en revision af FFR-lofterne i opadgående retning, når det er nødvendigt for at finansiere nye politiske mål, uden at det bliver nødvendigt at ty til mellemstatslige finansieringsmetoder; |
| --- | --- |

30.

B.   LOVGIVNINGSMÆSSIGE ANLIGGENDER

Retsstatsprincipperne

| 31. | fremhæver betydningen af den nye mekanisme, der sikrer respekt for de værdier, som er nedfældet i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), således at medlemsstater, der ikke respekterer dem, vil blive udsat for økonomiske konsekvenser; advarer dog om, at de, der i sidste ende nyder godt af Unionens budget, på ingen måde må berøres af den ligegyldighed, deres regering udviser over for de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincipperne; understreger derfor, at sådanne foranstaltninger ikke må berøre statslige enheders eller medlemsstaters forpligtelse til at foretage betalinger til de endeligt begunstigede eller til støttemodtagerne; |
| --- | --- |

31.

Den almindelige lovgivningsprocedure og delegerede retsakter

| 32. | understreger, at programmål og udgiftsprioriteringer, finansielle tildelinger, kriterier for støtteberettigelse, udvælgelses- og tildelingskriterier, betingelser, definitioner og beregningsmetoder bør fastlægges i den relevante lovgivning under fuldstændig overholdelse af Parlamentets beføjelser som medlovgiver; understreger, at når sådanne foranstaltninger, som kan indebære vigtige politiske valg, ikke indgår i basisretsakten, bør de vedtages ved delegerede retsakter; er i denne forbindelse af den opfattelse, at de flerårige og/eller årlige arbejdsprogrammer generelt bør vedtages ved delegerede retsakter; |
| --- | --- |

32.

| 33. | erklærer, at Parlamentet, når det er nødvendigt, agter at styrke bestemmelserne om regeringsførelse, ansvarlighed, gennemsigtighed og parlamentarisk tilsyn, styrkelse af lokale og regionale myndigheder og deres partnere samt inddragelse af NGO'er og civilsamfundet i den næste generation af programmer; har desuden til hensigt at forbedre og om nødvendigt præcisere sammenhængen og synergierne mellem og inden for de forskellige fonde og politikker; erkender behovet for øget fleksibilitet i tildelingen af ressourcer inden for visse programmer, men understreger, at dette ikke bør ske på bekostning af deres oprindelige og langsigtede politiske målsætninger, forudsigeligheden og Parlamentets rettigheder; |
| --- | --- |

33.

Revisionsklausuler

| 34. | påpeger, at de enkelte FFR-programmer og -instrumenter bør indeholde detaljerede og effektive revisionsklausuler for at sikre, at der foretages meningsfulde evalueringer af dem, og at Parlamentet efterfølgende inddrages fuldt ud i alle beslutninger, der træffes om nødvendige tilpasninger; |
| --- | --- |

34.

Lovgivningsforslag

| 35. | opfordrer Kommissionen til at forelægge de relevante forslag til retsakter ud over de forslag, den allerede har forelagt, og navnlig et forslag til forordning om oprettelse af en fond for retfærdig energiomstilling samt et særligt program for bæredygtig turisme; støtter endvidere indførelsen af den europæiske børnegaranti under ESF+, indarbejdelsen af et særligt delprogram for Unionens værdier i programmet for rettigheder og værdier og en revision af forordningen om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond; beklager, at Kommissionens relevante forslag ikke indeholder foranstaltninger, der opfylder kravene i artikel 174 i TEUF for så vidt angår de nordligste, meget tyndt befolkede områder samt øområder, grænseoverskridende områder og bjergområder; mener, at der også bør foreslås en revision af finansforordningen, når som helst behovet måtte opstå som følge af FFR-forhandlingerne; |
| --- | --- |

35.

| C. | EGNE INDTÆGTER |
| --- | --- |

C.

| 36. | understreger, at den nuværende ordning for egne indtægter er yderst kompleks, urimelig, uigennemsigtig og helt uforståelig for borgerne i EU; opfordrer igen til, at der indføres et forenklet system, som vil være mere forståeligt for EU-borgerne; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig i denne forbindelse over de forslag, som Kommissionen vedtog den 2. maj 2018 om en ny ordning for egne indtægter, som er et vigtigt skridt i retning af en mere ambitiøs reform; anmoder Kommissionen om at tage hensyn til Revisionsrettens udtalelse nr. 5/2018 om Kommissionens forslag til ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter, hvori det understreges, at der er behov for en bedre beregning og yderligere forenkling af ordningen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | minder om, at indførelsen af nye egne indtægter bør have et dobbelt formål: for det første at reducere andelen af BNI-baserede bidrag betydeligt og for det andet at sikre tilstrækkelig finansiering af EU's udgifter under den flerårige finansielle ramme efter 2020; |
| --- | --- |

38.

| 39. | støtter den foreslåede modernisering af de eksisterende egne indtægter, som indebærer:






  — | bibeholdelse af toldafgifter som traditionelle egne indtægter til EU, men nedskæring af den procentdel, som medlemsstaterne tilbageholder i »opkrævningsomkostninger« gennem en tilbagevenden til den oprindelige sats på 10 % |
| --- | --- | --- |

39.

—

bibeholdelse af toldafgifter som traditionelle egne indtægter til EU, men nedskæring af den procentdel, som medlemsstaterne tilbageholder i »opkrævningsomkostninger« gennem en tilbagevenden til den oprindelige sats på 10 %

| — | en forenkling af momsbaserede egne indtægter, dvs. indførelse af en ensartet momsbidragssats uden undtagelser |
| --- | --- |

—

en forenkling af momsbaserede egne indtægter, dvs. indførelse af en ensartet momsbidragssats uden undtagelser

| — | bibeholdelse af BNI-baserede egne indtægter med henblik på gradvist at sænke deres andel af EU's budgetfinansiering til 40 %, samtidig med at afbalanceringsfunktionen bevares; |
| --- | --- |

—

bibeholdelse af BNI-baserede egne indtægter med henblik på gradvist at sænke deres andel af EU's budgetfinansiering til 40 %, samtidig med at afbalanceringsfunktionen bevares;

| 40. | anmoder i overensstemmelse med Kommissionens forslag om programlagt indførelse af en kurv af nye egne indtægter, hvilket — uden at øge den finanspolitiske byrde for borgerne — ville være i overensstemmelse med afgørende strategiske mål for EU, hvis europæiske merværdi er indlysende og uerstattelig:






  — | korrekt funktion, konsolidering og styrkelse af det indre marked, navnlig gennem indførelse af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) som grundlag for en ny egen indtægt gennem oprettelse af en ensartet afgiftssats på indtægterne fra FKSSG og beskatning af store virksomheder i den digitale sektor, som har gavn af det indre marked |
| --- | --- | --- |

40.

—

korrekt funktion, konsolidering og styrkelse af det indre marked, navnlig gennem indførelse af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) som grundlag for en ny egen indtægt gennem oprettelse af en ensartet afgiftssats på indtægterne fra FKSSG og beskatning af store virksomheder i den digitale sektor, som har gavn af det indre marked

| — | bekæmpelse af klimaforandringer og fremskyndelse af energiomstillingen gennem foranstaltninger som f.eks. en andel af indtægterne fra handel med emissionsrettigheder |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af klimaforandringer og fremskyndelse af energiomstillingen gennem foranstaltninger som f.eks. en andel af indtægterne fra handel med emissionsrettigheder

| — | indsatsen for at beskytte miljøet gennem et bidrag baseret på mængden af plastemballage, der ikke genanvendes; |
| --- | --- |

—

indsatsen for at beskytte miljøet gennem et bidrag baseret på mængden af plastemballage, der ikke genanvendes;

| 41. | kræver en udvidelse af listen over potentielle nye egne indtægter, som bør omfatte:






  — | en egen indtægt baseret på en afgift på finansielle transaktioner (AFT), idet alle medlemsstater opfordres til at nå til enighed om en effektiv ordning |
| --- | --- | --- |

41.

—

en egen indtægt baseret på en afgift på finansielle transaktioner (AFT), idet alle medlemsstater opfordres til at nå til enighed om en effektiv ordning

| — | indførelsen af en CO2-grænsetilpasningsmekanisme som en ny egen indtægt til EU-budgettet, hvilket bør sikre lige konkurrencevilkår inden for den internationale handel og begrænse udflytningen af produktionen, samtidig med at omkostningerne ved klimaforandringer internaliseres i priserne på importerede varer; |
| --- | --- |

—

indførelsen af en CO2-grænsetilpasningsmekanisme som en ny egen indtægt til EU-budgettet, hvilket bør sikre lige konkurrencevilkår inden for den internationale handel og begrænse udflytningen af produktionen, samtidig med at omkostningerne ved klimaforandringer internaliseres i priserne på importerede varer;

| 42. | bakker kraftigt op om afskaffelsen af alle former for bidragsrabatter og andre korrektionsmekanismer, om nødvendigt ledsaget af en begrænset udfasningsperiode; |
| --- | --- |

42.

| 43. | insisterer på, at der indføres andre indtægter, som bør udgøre ekstra indtægter til EU-budgettet, uden at det medfører en tilsvarende reduktion af BNI-bidragene:






  — | bøder betalt af virksomheder for overtrædelse af Unionens regler eller bøder for forsinket betaling af bidrag |
| --- | --- | --- |

43.

—

bøder betalt af virksomheder for overtrædelse af Unionens regler eller bøder for forsinket betaling af bidrag

| — | indtægter fra bøder affødt af domme fra Den Europæiske Unions Domstol, herunder engangsbeløb eller tvangsbøder, der er pålagt medlemsstaterne som følge af traktatbrudsprocedurer; |
| --- | --- |

—

indtægter fra bøder affødt af domme fra Den Europæiske Unions Domstol, herunder engangsbeløb eller tvangsbøder, der er pålagt medlemsstaterne som følge af traktatbrudsprocedurer;

| 44. | understreger endvidere, at der i overensstemmelse med Kommissionens forslag indføres andre former for indtægter for så vidt angår:






  — | gebyrer knyttet til gennemførelsen af mekanismer i direkte forbindelse med EU, f.eks. EU-systemet vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) |
| --- | --- | --- |

44.

—

gebyrer knyttet til gennemførelsen af mekanismer i direkte forbindelse med EU, f.eks. EU-systemet vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS)

| — | seigniorage i form af formålsbestemte indtægter med henblik på finansiering af en ny investeringsstabiliseringsmekanisme; |
| --- | --- |

—

seigniorage i form af formålsbestemte indtægter med henblik på finansiering af en ny investeringsstabiliseringsmekanisme;

| 45. | påpeger, at det er nødvendigt at opretholde EU-budgettets troværdighed over for finansmarkederne, hvilket indebærer en forhøjelse af lofterne for egne indtægter; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til afhjælpning af den paradoksale situation, hvor bidrag fra Det Forenede Kongerige til de uindfriede forpligtelser før 2021 vil blive opført på budgettet som ordinære indtægter og dermed blive medregnet i loftet for egne indtægter, samtidig med at dette loft vil blive beregnet på grundlag af BNI for EU-27, dvs. uden Det Forenede Kongerige, når først landet har forladt EU; mener, at Det Forenede Kongeriges bidrag tværtimod skal beregnes oven i loftet for egne indtægter; |
| --- | --- |

46.

| 47. | henleder opmærksomheden på, at toldunionen er en vigtig kilde til Den Europæiske Unions finansielle kapacitet; understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at harmonisere toldkontrollen og -forvaltningen i hele Unionen med henblik på at forebygge og bekæmpe svig og uregelmæssigheder, der skader Unionens finansielle interesser; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer indtrængende til reel bekæmpelse af skatteunddragelse og skatteundgåelse, med indførelse af afskrækkende sanktioner, for offshoreområder og for katalysatorer eller initiativtagere til sådanne aktiviteter, navnlig og som et første skridt for dem, der opererer på det europæiske fastland; mener, at medlemsstaterne bør samarbejde ved at indføre et koordineret system til overvågning af kapitalbevægelser med henblik på at bekæmpe skatteunddragelse, skatteundgåelse og hvidvask af penge; |
| --- | --- |

48.

| o | 49. er af den opfattelse, at effektive foranstaltninger til bekæmpelse af korruption og skatteunddragelse begået af multinationale virksomheder og af de rigeste enkeltpersoner ville gøre det muligt at føre et beløb, som af Kommissionen anslås til 1 billion EUR om året, tilbage til medlemsstaternes nationale budgetter, og at der på dette område har været en alvorlig mangel på handling fra Den Europæiske Unions side; |
| --- | --- |

o

| o | 50. støtter kraftigt Kommissionens forelæggelse for Rådet af et forslag til Rådets forordning om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger til ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (COM(2018)0327); minder om, at Parlamentet skal give sin godkendelse til denne forordning; minder om, at denne forordning er en integreret del af Kommissionens pakke om egne indtægter, og forventer, at Rådet behandler de fire indbyrdes forbundne tekster om egne indtægter som en samlet pakke sammen med FFR'en; |
| --- | --- |

o

D.   MODIFIKATIONER AF FORSLAGET TIL FORORDNING OM FASTLÆGGELSE AF FFR 2021-2027

| 51. | mener, at forslaget til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 bør modificeres som følger: |
| --- | --- |

51.

Modifikation 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (1) | Under hensyntagen til behovet for en passende forudsigelighed med henblik på forberedelse og gennemførelse af investeringer på mellemlang sigt bør den periode, som
  den
  flerårige finansielle ramme (»FFR«) dækker, fastsættes til syv år regnet fra den 1. januar 2021. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(1)

Under hensyntagen til behovet for en passende forudsigelighed med henblik på forberedelse og gennemførelse af investeringer på mellemlang sigt bør den periode, som
  den
  flerårige finansielle ramme (»FFR«) dækker, fastsættes til syv år regnet fra den 1. januar 2021.

| (1) | Under hensyntagen til behovet for en passende forudsigelighed med henblik på forberedelse og gennemførelse af investeringer på mellemlang sigt
  såvel som behovet for demokratisk legitimitet og ansvarlighed
  bør den periode, som
  denne
  flerårige finansielle ramme (»FFR«) dækker, fastsættes til syv år regnet fra den 1. januar 2021
  med sigte på efterfølgende at overgå til en periode på 5+5 år, som skal være sammenfaldende med Europa-Parlamentets og Kommissionens politiske cyklus
  . |
| --- | --- |

(1)

Under hensyntagen til behovet for en passende forudsigelighed med henblik på forberedelse og gennemførelse af investeringer på mellemlang sigt
  såvel som behovet for demokratisk legitimitet og ansvarlighed
  bør den periode, som
  denne
  flerårige finansielle ramme (»FFR«) dækker, fastsættes til syv år regnet fra den 1. januar 2021
  med sigte på efterfølgende at overgå til en periode på 5+5 år, som skal være sammenfaldende med Europa-Parlamentets og Kommissionens politiske cyklus
  .

Modifikation 2

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (2) | De
  årlige lofter for bevillinger til forpligtelser for hver enkelt udgiftskategori og
  de
  årlige lofter for bevillinger til betalinger
  , som er fastsat i denne forordning, skal overholde lofterne for forpligtelser og egne indtægter, der er fastsat i overensstemmelse med Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter, som vedtages i henhold til
  artikel 311, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«). |

Kommissionens forslag

Modifikation

(2)

De
  årlige lofter for bevillinger til forpligtelser for hver enkelt udgiftskategori og
  de
  årlige lofter for bevillinger til betalinger
  , som er fastsat i denne forordning, skal overholde lofterne for forpligtelser og egne indtægter, der er fastsat i overensstemmelse med Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter, som vedtages i henhold til
  artikel 311, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«).

| (2) | FFR'en bør fastsætte
  årlige lofter for bevillinger til forpligtelser for hver enkelt udgiftskategori og årlige lofter for bevillinger til betalinger
  for at sikre, at Unionens udgifter udvikler sig på en velordnet måde og inden for rammerne af Unionens egne indtægter, samtidig med at det også sikres, at Unionen selv kan tilvejebringe de midler, der er nødvendige for at nå dens mål og gennemføre dens politikker i overensstemmelse med
  artikel 311 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«)
  , og kan opfylde sine forpligtelser over for tredjeparter i henhold til artikel 323 i TEUF
  . |
| --- | --- |

(2)

FFR'en bør fastsætte
  årlige lofter for bevillinger til forpligtelser for hver enkelt udgiftskategori og årlige lofter for bevillinger til betalinger
  for at sikre, at Unionens udgifter udvikler sig på en velordnet måde og inden for rammerne af Unionens egne indtægter, samtidig med at det også sikres, at Unionen selv kan tilvejebringe de midler, der er nødvendige for at nå dens mål og gennemføre dens politikker i overensstemmelse med
  artikel 311 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«)
  , og kan opfylde sine forpligtelser over for tredjeparter i henhold til artikel 323 i TEUF
  .

Modifikation 3

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | (2a) | Lofternes niveau bør fastsættes på grundlag af de beløb, der er nødvendige til finansiering og gennemførelse af Unionens programmer og politikker, samt de nødvendige disponible margener med henblik på tilpasning til fremtidige behov. Desuden bør lofterne for betalinger tage højde for de store uindfriede forpligtelser, der forventes ved udgangen af 2020. De beløb, der fastsættes i denne forordning, samt i basisretsakterne for programmerne for 2021-2027, bør fastsættes i 2018-priser og for forenklingens og forudsigelighedens skyld justeres på grundlag af en fast deflator på 2 % årligt. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(2a)

Lofternes niveau bør fastsættes på grundlag af de beløb, der er nødvendige til finansiering og gennemførelse af Unionens programmer og politikker, samt de nødvendige disponible margener med henblik på tilpasning til fremtidige behov. Desuden bør lofterne for betalinger tage højde for de store uindfriede forpligtelser, der forventes ved udgangen af 2020. De beløb, der fastsættes i denne forordning, samt i basisretsakterne for programmerne for 2021-2027, bør fastsættes i 2018-priser og for forenklingens og forudsigelighedens skyld justeres på grundlag af en fast deflator på 2 % årligt.

Modifikation 4

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (3) | Hvis det er nødvendigt at anvende en garanti for finansiel bistand til medlemsstaterne, der er godkendt i henhold til artikel [208, stk.1,] i Europa-Parlamentets og Rådets forordning EU [xxx/201x] (»finansforordningen«), mobiliseres de nødvendige beløb ud over de lofter, der er fastsat i FFR'en,
  under overholdelse af loftet
  over egne indtægter. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(3)

Hvis det er nødvendigt at anvende en garanti for finansiel bistand til medlemsstaterne, der er godkendt i henhold til artikel [208, stk.1,] i Europa-Parlamentets og Rådets forordning EU [xxx/201x] (»finansforordningen«), mobiliseres de nødvendige beløb ud over de lofter, der er fastsat i FFR'en,
  under overholdelse af loftet
  over egne indtægter.

| (3) | Hvis det er nødvendigt at anvende en garanti for finansiel bistand til medlemsstaterne, der er godkendt i henhold til artikel [208, stk.1,] i Europa-Parlamentets og Rådets forordning EU [xxx/201x] (»finansforordningen«), mobiliseres de nødvendige beløb ud over de lofter, der er fastsat i FFR'en,
  og bør derfor tages i betragtning ved fastsættelsen af et eventuelt loft
  over egne indtægter. |
| --- | --- |

(3)

Hvis det er nødvendigt at anvende en garanti for finansiel bistand til medlemsstaterne, der er godkendt i henhold til artikel [208, stk.1,] i Europa-Parlamentets og Rådets forordning EU [xxx/201x] (»finansforordningen«), mobiliseres de nødvendige beløb ud over de lofter, der er fastsat i FFR'en,
  og bør derfor tages i betragtning ved fastsættelsen af et eventuelt loft
  over egne indtægter.

Modifikation 5

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (4) | I FFR'en bør der ikke tages hensyn til budgetposter finansieret med
  formålsbestemte indtægter som omhandlet finansforordningen. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(4)

I FFR'en bør der ikke tages hensyn til budgetposter finansieret med
  formålsbestemte indtægter som omhandlet finansforordningen.

| (4) | Formålsbestemte indtægter
  , der finansierer budgetkonti
  som omhandlet i finansforordningen
  , bør ikke medregnes i FFR-lofterne, men alle til rådighed værende oplysninger bør fremlægges i fuld åbenhed under proceduren for vedtagelse af det årlige budget og i forbindelse med gennemførelsen
  . |
| --- | --- |

(4)

Formålsbestemte indtægter
  , der finansierer budgetkonti
  som omhandlet i finansforordningen
  , bør ikke medregnes i FFR-lofterne, men alle til rådighed værende oplysninger bør fremlægges i fuld åbenhed under proceduren for vedtagelse af det årlige budget og i forbindelse med gennemførelsen
  .

Modifikation 6

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (6) | Der bør
  indføres specifik og
  størst mulig fleksibilitet,
  således
  at Unionen kan opfylde sine forpligtelser i overensstemmelse med artikel 323 i TEUF. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(6)

Der bør
  indføres specifik og
  størst mulig fleksibilitet,
  således
  at Unionen kan opfylde sine forpligtelser i overensstemmelse med artikel 323 i TEUF.

| (6) | Der bør
  sikres
  størst mulig fleksibilitet
  i FFR'en
  ,
  navnlig for at garantere
  at Unionen kan opfylde sine forpligtelser i overensstemmelse med
  artikel 311 og
  artikel 323 i TEUF. |
| --- | --- |

(6)

Der bør
  sikres
  størst mulig fleksibilitet
  i FFR'en
  ,
  navnlig for at garantere
  at Unionen kan opfylde sine forpligtelser i overensstemmelse med
  artikel 311 og
  artikel 323 i TEUF.

Modifikation 7

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (7) | Følgende særlige instrumenter er nødvendige for at sætte Unionen i stand til at reagere på nærmere beskrevne uforudsete omstændigheder eller muliggøre finansieringen af nøje fastlagte udgifter, som ikke kan finansieres inden for de disponible lofter for et eller flere udgiftsområder som fastsat i FFR'en
  med henblik på
  en problemfri afvikling af
  budgetproceduren
  : Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, nødhjælpsreserven, den samlede margen for forpligtelser (EU-reserven), fleksibilitetsinstrumentet og margenen til uforudsete udgifter.
  Nødhjælpsreserven har ikke til formål at afbøde konsekvenserne af markedsrelaterede kriser, der påvirker landbrugsproduktionen eller -distributionen.
  Der bør fastsættes specifikke bestemmelser, som giver mulighed for at opføre forpligtelsesbevillinger og tilsvarende betalingsbevillinger på budgettet ud over lofterne i FFR'en, når det er nødvendigt at anvende særlige instrumenter. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(7)

Følgende særlige instrumenter er nødvendige for at sætte Unionen i stand til at reagere på nærmere beskrevne uforudsete omstændigheder eller muliggøre finansieringen af nøje fastlagte udgifter, som ikke kan finansieres inden for de disponible lofter for et eller flere udgiftsområder som fastsat i FFR'en
  med henblik på
  en problemfri afvikling af
  budgetproceduren
  : Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, nødhjælpsreserven, den samlede margen for forpligtelser (EU-reserven), fleksibilitetsinstrumentet og margenen til uforudsete udgifter.
  Nødhjælpsreserven har ikke til formål at afbøde konsekvenserne af markedsrelaterede kriser, der påvirker landbrugsproduktionen eller -distributionen.
  Der bør fastsættes specifikke bestemmelser, som giver mulighed for at opføre forpligtelsesbevillinger og tilsvarende betalingsbevillinger på budgettet ud over lofterne i FFR'en, når det er nødvendigt at anvende særlige instrumenter.

| (7) | Følgende særlige instrumenter er nødvendige for at sætte Unionen i stand til at reagere på nærmere beskrevne uforudsete omstændigheder eller muliggøre finansieringen af nøje fastlagte udgifter, som ikke kan finansieres inden for de disponible lofter for et eller flere udgiftsområder som fastsat i FFR'en
  for dermed at muliggøre
  en problemfri afvikling af
  den årlige budgetprocedure
  : Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, nødhjælpsreserven, den samlede margen for forpligtelser (EU-reserven
  for forpligtelser
  ), fleksibilitetsinstrumentet og margenen til uforudsete udgifter. Der bør fastsættes specifikke bestemmelser, som giver mulighed for at opføre forpligtelsesbevillinger og tilsvarende betalingsbevillinger på budgettet ud over lofterne i FFR'en, når det er nødvendigt at anvende særlige instrumenter. |
| --- | --- |

(7)

Følgende særlige instrumenter er nødvendige for at sætte Unionen i stand til at reagere på nærmere beskrevne uforudsete omstændigheder eller muliggøre finansieringen af nøje fastlagte udgifter, som ikke kan finansieres inden for de disponible lofter for et eller flere udgiftsområder som fastsat i FFR'en
  for dermed at muliggøre
  en problemfri afvikling af
  den årlige budgetprocedure
  : Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, nødhjælpsreserven, den samlede margen for forpligtelser (EU-reserven
  for forpligtelser
  ), fleksibilitetsinstrumentet og margenen til uforudsete udgifter. Der bør fastsættes specifikke bestemmelser, som giver mulighed for at opføre forpligtelsesbevillinger og tilsvarende betalingsbevillinger på budgettet ud over lofterne i FFR'en, når det er nødvendigt at anvende særlige instrumenter.

Modifikation 8

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | (7 a) | Selv om Unionen og dens medlemsstater navnlig bør gøre alt for at sikre, at de af budgetmyndigheden godkendte forpligtelsesbevillinger rent faktisk udnyttes til deres oprindelige formål, bør det være muligt at anvende forpligtelsesbevillinger, som ikke er blevet udnyttet, eller som vil blive frigjort via EU-reserven for forpligtelser, forudsat at det ikke er en metode for støttemodtagerne til at omgå de relevante frigørelsesregler. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(7 a)

Selv om Unionen og dens medlemsstater navnlig bør gøre alt for at sikre, at de af budgetmyndigheden godkendte forpligtelsesbevillinger rent faktisk udnyttes til deres oprindelige formål, bør det være muligt at anvende forpligtelsesbevillinger, som ikke er blevet udnyttet, eller som vil blive frigjort via EU-reserven for forpligtelser, forudsat at det ikke er en metode for støttemodtagerne til at omgå de relevante frigørelsesregler.

Modifikation 9

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (9) | Der bør fastsættes regler for andre situationer, som gør det nødvendigt at justere FFR'en. Disse justeringer kan vedrøre den forsinkede vedtagelse af nye regler eller programmer under delt forvaltning eller foranstaltninger
  , der er knyttet til forsvarlig økonomisk styring eller til beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, og som er vedtaget
  i overensstemmelse med de relevante basisretsakter. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(9)

Der bør fastsættes regler for andre situationer, som gør det nødvendigt at justere FFR'en. Disse justeringer kan vedrøre den forsinkede vedtagelse af nye regler eller programmer under delt forvaltning eller foranstaltninger
  , der er knyttet til forsvarlig økonomisk styring eller til beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, og som er vedtaget
  i overensstemmelse med de relevante basisretsakter.

| (9) | Der bør fastsættes regler for andre situationer, som gør det nødvendigt at justere FFR'en. Disse justeringer kan vedrøre den forsinkede vedtagelse af nye regler eller programmer under delt forvaltning eller foranstaltninger
  til suspension af budgetmæssige forpligtelser
  i overensstemmelse med de relevante basisretsakter. |
| --- | --- |

(9)

Der bør fastsættes regler for andre situationer, som gør det nødvendigt at justere FFR'en. Disse justeringer kan vedrøre den forsinkede vedtagelse af nye regler eller programmer under delt forvaltning eller foranstaltninger
  til suspension af budgetmæssige forpligtelser
  i overensstemmelse med de relevante basisretsakter.

Modifikation 10

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (10) | Der bør foretages
  en gennemgang af
  , hvordan FFR'en fungerer, midtvejs i dens gennemførelse
  .
  Der bør tages hensyn til resultaterne af denne gennemgang i enhver revision af forordningen i de resterende år af FFR'en. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(10)

Der bør foretages
  en gennemgang af
  , hvordan FFR'en fungerer, midtvejs i dens gennemførelse
  .
  Der bør tages hensyn til resultaterne af denne gennemgang i enhver revision af forordningen i de resterende år af FFR'en.

| (10) | FFR'en bør for at tage højde for nye politikker og prioriteter revideres midtvejs i forløbet på grundlag af
  en gennemgang af
  FFR'ens funktionsdygtighed og gennemførelse, som også bør omfatte en rapport, der fastlægger metoderne for den praktiske gennemførelse af en FFR med et 5+5-format
  . |
| --- | --- |

(10)

FFR'en bør for at tage højde for nye politikker og prioriteter revideres midtvejs i forløbet på grundlag af
  en gennemgang af
  FFR'ens funktionsdygtighed og gennemførelse, som også bør omfatte en rapport, der fastlægger metoderne for den praktiske gennemførelse af en FFR med et 5+5-format
  .

Modifikation 11

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | (10 a) | Med henblik på at opfylde Unionens forpligtelse til at udvise førerskab i forbindelse med gennemførelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling, herunder for så vidt angår ligestilling mellem mænd og kvinder, skal FFR-revisionen udarbejdes under hensyntagen til de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen heraf i alle EU's politikker og initiativer i FFR 2021-27, målt på grundlag af resultatindikatorer udarbejdet af Kommissionen, og til fremskridtene med integrering af kønsaspektet i alle EU's aktiviteter. FFR-revisionen skal også udarbejdes under hensyntagen til de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå det overordnede mål om at anvende 25 % af EU's udgifter til klimarelaterede mål i FFR-perioden 2021-2027 og med at nå op på 30 % af udgifterne årligt så hurtigt som muligt og senest i 2027, målt på grundlag af forbedrede resultatindikatorer, der sondrer mellem afbødning og tilpasning. Revisionen bør desuden efter samråd med nationale og lokale interessenter give en vurdering af, hvorvidt de vedtagne forenklingsforanstaltninger rent faktisk har ført til en reduktion af bureaukratiet for støttemodtagerne i forbindelse med gennemførelsen af programmerne. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(10 a)

Med henblik på at opfylde Unionens forpligtelse til at udvise førerskab i forbindelse med gennemførelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling, herunder for så vidt angår ligestilling mellem mænd og kvinder, skal FFR-revisionen udarbejdes under hensyntagen til de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen heraf i alle EU's politikker og initiativer i FFR 2021-27, målt på grundlag af resultatindikatorer udarbejdet af Kommissionen, og til fremskridtene med integrering af kønsaspektet i alle EU's aktiviteter. FFR-revisionen skal også udarbejdes under hensyntagen til de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå det overordnede mål om at anvende 25 % af EU's udgifter til klimarelaterede mål i FFR-perioden 2021-2027 og med at nå op på 30 % af udgifterne årligt så hurtigt som muligt og senest i 2027, målt på grundlag af forbedrede resultatindikatorer, der sondrer mellem afbødning og tilpasning. Revisionen bør desuden efter samråd med nationale og lokale interessenter give en vurdering af, hvorvidt de vedtagne forenklingsforanstaltninger rent faktisk har ført til en reduktion af bureaukratiet for støttemodtagerne i forbindelse med gennemførelsen af programmerne.

Modifikation 12

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | (12 a) | Alle udgifter på EU-plan til gennemførelse af Unionens politikker på grundlag af traktaterne er Unionens udgifter som omhandlet i artikel 310, stk. 1, i TEUF og bør derfor opføres på Unionens budget i overensstemmelse med den budgetprocedure, der er fastsat i artikel 314 i TEUF, således at de grundlæggende principper for demokratisk repræsentation af borgerne i beslutningstagningen, parlamentarisk kontrol med de offentlige finanser og gennemsigtighed i beslutningstagningen sikres. FFR-lofterne må ikke hindre finansiering af Unionens politiske mål over Unionens budget. Det er derfor nødvendigt at fastsætte bestemmelse om en revision af FFR'en i opadgående retning, når dette er nødvendigt for at lette finansieringen af Unionens politikker, navnlig nye politiske mål, uden at man må ty til mellemstatslige eller kvasi-mellemstatslige finansieringsmetoder. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(12 a)

Alle udgifter på EU-plan til gennemførelse af Unionens politikker på grundlag af traktaterne er Unionens udgifter som omhandlet i artikel 310, stk. 1, i TEUF og bør derfor opføres på Unionens budget i overensstemmelse med den budgetprocedure, der er fastsat i artikel 314 i TEUF, således at de grundlæggende principper for demokratisk repræsentation af borgerne i beslutningstagningen, parlamentarisk kontrol med de offentlige finanser og gennemsigtighed i beslutningstagningen sikres. FFR-lofterne må ikke hindre finansiering af Unionens politiske mål over Unionens budget. Det er derfor nødvendigt at fastsætte bestemmelse om en revision af FFR'en i opadgående retning, når dette er nødvendigt for at lette finansieringen af Unionens politikker, navnlig nye politiske mål, uden at man må ty til mellemstatslige eller kvasi-mellemstatslige finansieringsmetoder.

Modifikation 13

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (13) | Der er også behov for specifikke regler for håndtering af storstilede infrastrukturprojekter, der strækker sig langt ud over den periode, som FFR'en dækker. Det er nødvendigt at fastsætte maksimumbeløb for
  bidragene fra Unionens almindelige budget
  til disse projekter for dermed at sikre, at
  de
  ikke får betydning for andre projekter, der finansieres over budgettet. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(13)

Der er også behov for specifikke regler for håndtering af storstilede infrastrukturprojekter, der strækker sig langt ud over den periode, som FFR'en dækker. Det er nødvendigt at fastsætte maksimumbeløb for
  bidragene fra Unionens almindelige budget
  til disse projekter for dermed at sikre, at
  de
  ikke får betydning for andre projekter, der finansieres over budgettet.

| (13) | Der er også behov for specifikke regler for håndtering af storstilede infrastrukturprojekter, der strækker sig langt ud over den periode, som FFR'en dækker.
  Finansieringen af disse storstilede projekter, som er af strategisk betydning for Unionen, skal sikres i Unionens almindelige budget, men
  det er nødvendigt at fastsætte maksimumbeløb for
  dets bidrag
  til disse projekter for dermed at sikre, at
  eventuelle budgetoverskridelser
  ikke får betydning for andre projekter, der finansieres over budgettet. |
| --- | --- |

(13)

Der er også behov for specifikke regler for håndtering af storstilede infrastrukturprojekter, der strækker sig langt ud over den periode, som FFR'en dækker.
  Finansieringen af disse storstilede projekter, som er af strategisk betydning for Unionen, skal sikres i Unionens almindelige budget, men
  det er nødvendigt at fastsætte maksimumbeløb for
  dets bidrag
  til disse projekter for dermed at sikre, at
  eventuelle budgetoverskridelser
  ikke får betydning for andre projekter, der finansieres over budgettet.

Modifikation 14

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (14) | Det er nødvendigt at fastsætte generelle regler for
  det interinstitutionelle
  samarbejde under budgetproceduren. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(14)

Det er nødvendigt at fastsætte generelle regler for
  det interinstitutionelle
  samarbejde under budgetproceduren.

| (14) | Det er nødvendigt at fastsætte generelle regler for
  gennemsigtighed og interinstitutionelt
  samarbejde
  med hensyn til budgetproceduren
  under
  overholdelse af institutionernes budgetmæssige beføjelser som fastsat i traktaterne for at sikre, at budgetafgørelser træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt, jf. artikel 10, stk. 3, i TEU, og at
  budgetproceduren
  afvikles problemfrit, jf
  .
  artikel 312, stk. 3, andet afsnit i TEUF; |
| --- | --- |

(14)

Det er nødvendigt at fastsætte generelle regler for
  gennemsigtighed og interinstitutionelt
  samarbejde
  med hensyn til budgetproceduren
  under
  overholdelse af institutionernes budgetmæssige beføjelser som fastsat i traktaterne for at sikre, at budgetafgørelser træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt, jf. artikel 10, stk. 3, i TEU, og at
  budgetproceduren
  afvikles problemfrit, jf
  .
  artikel 312, stk. 3, andet afsnit i TEUF;

Modifikation 15

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (15) | Kommissionen bør fremlægge et forslag til en ny FFR inden den 1. juli 2025 for at sætte institutionerne i stand til at vedtage dette forslag i tilstrækkelig god tid, inden den efterfølgende FFR skal træde i kraft. I henhold til artikel 312, stk. 4, i TEUF bør de lofter, der er fastsat for det sidste år i denne forordning, fortsat finde anvendelse, hvis forordningen om den nye FFR ikke vedtages inden udløbet af den FFR, der fastlægges i denne forordning — |

Kommissionens forslag

Modifikation

(15)

Kommissionen bør fremlægge et forslag til en ny FFR inden den 1. juli 2025 for at sætte institutionerne i stand til at vedtage dette forslag i tilstrækkelig god tid, inden den efterfølgende FFR skal træde i kraft. I henhold til artikel 312, stk. 4, i TEUF bør de lofter, der er fastsat for det sidste år i denne forordning, fortsat finde anvendelse, hvis forordningen om den nye FFR ikke vedtages inden udløbet af den FFR, der fastlægges i denne forordning —

| (15) | Kommissionen bør fremlægge et forslag til en ny FFR inden den 1. juli 2025
  . Denne tidsramme vil give den nyvalgte Kommission den nødvendige tid til at udarbejde sine forslag og gøre det muligt for Europa-Parlamentet at følge op på valget i 2024 med sin egen holdning til FFR efter 2027. Den vil også
  sætte institutionerne i stand til at vedtage dette forslag i tilstrækkelig god tid inden den efterfølgende FFR skal træde i kraft. I henhold til artikel 312, stk. 4, i TEUF bør de lofter, der er fastsat for det sidste år i denne forordning, fortsat finde anvendelse, hvis forordningen om den nye FFR ikke vedtages inden udløbet af den FFR, der fastlægges i denne forordning — |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bør fremlægge et forslag til en ny FFR inden den 1. juli 2025
  . Denne tidsramme vil give den nyvalgte Kommission den nødvendige tid til at udarbejde sine forslag og gøre det muligt for Europa-Parlamentet at følge op på valget i 2024 med sin egen holdning til FFR efter 2027. Den vil også
  sætte institutionerne i stand til at vedtage dette forslag i tilstrækkelig god tid inden den efterfølgende FFR skal træde i kraft. I henhold til artikel 312, stk. 4, i TEUF bør de lofter, der er fastsat for det sidste år i denne forordning, fortsat finde anvendelse, hvis forordningen om den nye FFR ikke vedtages inden udløbet af den FFR, der fastlægges i denne forordning —

Modifikation 16

Forslag til forordning

Kapitel 1 — artikel 3 — overskrift

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Overholdelse af loftet for
  egne indtægter | Sammenhæng med
  egne indtægter |

Kommissionens forslag

Modifikation

Overholdelse af loftet for
  egne indtægter

Sammenhæng med
  egne indtægter

Modifikation 17

Forslag til forordning

Kapitel 1 — artikel 3 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 4.   For hvert af de regnskabsår, som FFR'en dækker, må de samlede nødvendige betalingsbevillinger, efter den årlige justering og under hensyntagen til eventuelle andre justeringer og revisioner samt anvendelsen af artikel 2, stk. 2 og 3, ikke føre til, at opkrævningssatsen for egne indtægter overstiger
  det loft for
  egne indtægter,
  der er fastsat
  i overensstemmelse med
  Rådets gældende afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (»afgørelsen om egne indtægter«)
  ,
  som vedtages
  i 
  henhold
  til artikel
  311
  i TEUF. | 4.   For hvert af de regnskabsår, som FFR'en dækker, må de samlede nødvendige betalingsbevillinger, efter den årlige justering og under hensyntagen til eventuelle andre justeringer og revisioner samt anvendelsen af artikel 2, stk. 2 og 3, ikke føre til, at opkrævningssatsen for egne indtægter overstiger
  grænserne for Unionens
  egne indtægter,
  uden at dette dog berører Unionens forpligtelse til selv at anskaffe sig de nødvendige midler til at nå sine mål og gennemføre sine politikker
  i overensstemmelse med
  artikel 311, første afsnit, i TEUF, eller institutionernes forpligtelse til at sikre, at der stilles tilstrækkelige finansielle midler til rådighed for Unionen
  ,
  således at den er
  i 
  stand
  til
  at opfylde sine juridiske forpligtelser over for tredjemand i overensstemmelse med
  artikel
  323
  i TEUF. |

Kommissionens forslag

Modifikation

4.   For hvert af de regnskabsår, som FFR'en dækker, må de samlede nødvendige betalingsbevillinger, efter den årlige justering og under hensyntagen til eventuelle andre justeringer og revisioner samt anvendelsen af artikel 2, stk. 2 og 3, ikke føre til, at opkrævningssatsen for egne indtægter overstiger
  det loft for
  egne indtægter,
  der er fastsat
  i overensstemmelse med
  Rådets gældende afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (»afgørelsen om egne indtægter«)
  ,
  som vedtages
  i 
  henhold
  til artikel
  311
  i TEUF.

4.   For hvert af de regnskabsår, som FFR'en dækker, må de samlede nødvendige betalingsbevillinger, efter den årlige justering og under hensyntagen til eventuelle andre justeringer og revisioner samt anvendelsen af artikel 2, stk. 2 og 3, ikke føre til, at opkrævningssatsen for egne indtægter overstiger
  grænserne for Unionens
  egne indtægter,
  uden at dette dog berører Unionens forpligtelse til selv at anskaffe sig de nødvendige midler til at nå sine mål og gennemføre sine politikker
  i overensstemmelse med
  artikel 311, første afsnit, i TEUF, eller institutionernes forpligtelse til at sikre, at der stilles tilstrækkelige finansielle midler til rådighed for Unionen
  ,
  således at den er
  i 
  stand
  til
  at opfylde sine juridiske forpligtelser over for tredjemand i overensstemmelse med
  artikel
  323
  i TEUF.

Modifikation 18

Modifikation 18

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 1 — artikel 3 — stk. 5

Kapitel 1 — artikel 3 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 5.
     
  Om nødvendigt nedsættes lofterne i FFR'en for at sikre overholdelsen af det loft for egne indtægter, der er fastsat i overensstemmelse med den gældende afgørelse om egne indtægter. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

5.
     
  Om nødvendigt nedsættes lofterne i FFR'en for at sikre overholdelsen af det loft for egne indtægter, der er fastsat i overensstemmelse med den gældende afgørelse om egne indtægter.

udgår

udgår

Modifikation 19

Modifikation 19

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 2 — artikel 5 — stk. 4

Kapitel 2 — artikel 5 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 4.
     
  Med forbehold af artikel 6, 7 og 8 må der ikke foretages andre tekniske justeringer for det pågældende år, hverken i løbet af regnskabsåret eller i følgende regnskabsår i form af efterfølgende korrektioner. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

4.
     
  Med forbehold af artikel 6, 7 og 8 må der ikke foretages andre tekniske justeringer for det pågældende år, hverken i løbet af regnskabsåret eller i følgende regnskabsår i form af efterfølgende korrektioner.

udgår

udgår

Modifikation 20

Modifikation 20

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 2 — artikel 7 — overskrift

Kapitel 2 — artikel 7 — overskrift

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Justeringer i forbindelse med

  foranstaltninger, der er knyttet til forsvarlig økonomisk styring eller til beskyttelse

  af

  Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet | Justeringer i forbindelse med

  suspensionen

  af

  budgetmæssige forpligtelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Justeringer i forbindelse med

  foranstaltninger, der er knyttet til forsvarlig økonomisk styring eller til beskyttelse

  af

  Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet

Justeringer i forbindelse med

foranstaltninger, der er knyttet til forsvarlig økonomisk styring eller til beskyttelse

af

Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet

Justeringer i forbindelse med

  suspensionen

  af

  budgetmæssige forpligtelser

Justeringer i forbindelse med

suspensionen

af

budgetmæssige forpligtelser

Modifikation 21

Modifikation 21

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 1 — artikel 7

Kapitel 1 — artikel 7

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Hvis de budgetmæssige forpligtelser
  vedrørende Unionens fonde i forbindelse med foranstaltninger, der er knyttet til forsvarlig økonomisk styring eller til beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, ophæves
  i overensstemmelse med de relevante basisretsakter, overføres de tilsvarende
  suspenderede forpligtelser
  til de følgende år og de tilsvarende FFR-lofter justeres i henhold hertil. Suspenderede forpligtelser for år n må ikke opføres på budgettet efter år n+2. | Hvis de budgetmæssige forpligtelser
  suspenderes
  i overensstemmelse med de relevante basisretsakter, overføres de tilsvarende
  beløb
  til de følgende år og de tilsvarende FFR-lofter justeres i henhold hertil. Suspenderede forpligtelser for år n må ikke opføres på budgettet efter år n+2.
  Fra år n+3 opføres et beløb svarende til de bortfaldne forpligtelser i EU-reserven for forpligtelser, jf. artikel 12. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Hvis de budgetmæssige forpligtelser
  vedrørende Unionens fonde i forbindelse med foranstaltninger, der er knyttet til forsvarlig økonomisk styring eller til beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, ophæves
  i overensstemmelse med de relevante basisretsakter, overføres de tilsvarende
  suspenderede forpligtelser
  til de følgende år og de tilsvarende FFR-lofter justeres i henhold hertil. Suspenderede forpligtelser for år n må ikke opføres på budgettet efter år n+2.

vedrørende Unionens fonde i forbindelse med foranstaltninger, der er knyttet til forsvarlig økonomisk styring eller til beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, ophæves

suspenderede forpligtelser

Hvis de budgetmæssige forpligtelser
  suspenderes
  i overensstemmelse med de relevante basisretsakter, overføres de tilsvarende
  beløb
  til de følgende år og de tilsvarende FFR-lofter justeres i henhold hertil. Suspenderede forpligtelser for år n må ikke opføres på budgettet efter år n+2.
  Fra år n+3 opføres et beløb svarende til de bortfaldne forpligtelser i EU-reserven for forpligtelser, jf. artikel 12.

suspenderes

beløb

Fra år n+3 opføres et beløb svarende til de bortfaldne forpligtelser i EU-reserven for forpligtelser, jf. artikel 12.

Modifikation 22

Modifikation 22

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — artikel 10 — stk. 1

Artikel 3 — artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 1.   Den Europæiske Unions Solidaritetsfond
  , hvis målsætninger og anvendelsesområde er fastlagt
  i 
  Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002,
  må ikke overstige et årligt beløb på
  600]
   mio. EUR (i 2018-priser). Pr. 1. oktober hvert år skal mindst en fjerdedel af dette årlige beløb stadig være til rådighed til dækning af behov, der måtte opstå indtil årets udgang. Den del af det årlige beløb, der ikke er anvendt i år n, kan anvendes indtil år n+1. Den del af det årlige beløb, der stammer fra det foregående år, anvendes først. Den del af det årlige beløb fra år n, der ikke anvendes i år n+1, bortfalder. | 1.   Den Europæiske Unions Solidaritetsfond
  har som formål at muliggøre finansiel bistand
  i 
  tilfælde af større katastrofer på en medlemsstats eller et kandidatlands område som defineret i den relevante basisretsakt og
  må ikke overstige et årligt beløb på
  1 000
   mio. EUR (i 2018-priser). Pr. 1. oktober hvert år skal mindst en fjerdedel af dette årlige beløb stadig være til rådighed til dækning af behov, der måtte opstå indtil årets udgang. Den del af det årlige beløb, der ikke er anvendt i år n, kan anvendes indtil år n+1. Den del af det årlige beløb, der stammer fra det foregående år, anvendes først. Den del af det årlige beløb fra år n, der ikke anvendes i år n+1, bortfalder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

1.   Den Europæiske Unions Solidaritetsfond
  , hvis målsætninger og anvendelsesområde er fastlagt
  i 
  Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002,
  må ikke overstige et årligt beløb på
  600]
   mio. EUR (i 2018-priser). Pr. 1. oktober hvert år skal mindst en fjerdedel af dette årlige beløb stadig være til rådighed til dækning af behov, der måtte opstå indtil årets udgang. Den del af det årlige beløb, der ikke er anvendt i år n, kan anvendes indtil år n+1. Den del af det årlige beløb, der stammer fra det foregående år, anvendes først. Den del af det årlige beløb fra år n, der ikke anvendes i år n+1, bortfalder.

1.   Den Europæiske Unions Solidaritetsfond
  har som formål at muliggøre finansiel bistand
  i 
  tilfælde af større katastrofer på en medlemsstats eller et kandidatlands område som defineret i den relevante basisretsakt og
  må ikke overstige et årligt beløb på
  1 000
   mio. EUR (i 2018-priser). Pr. 1. oktober hvert år skal mindst en fjerdedel af dette årlige beløb stadig være til rådighed til dækning af behov, der måtte opstå indtil årets udgang. Den del af det årlige beløb, der ikke er anvendt i år n, kan anvendes indtil år n+1. Den del af det årlige beløb, der stammer fra det foregående år, anvendes først. Den del af det årlige beløb fra år n, der ikke anvendes i år n+1, bortfalder.

Modifikation 23

Modifikation 23

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 3 — artikel 10 — stk. 1 a(nyt)

Kapitel 3 — artikel 10 — stk. 1 a(nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Bevillingerne til Den Europæiske Unions Solidaritetsfond opføres på Unionens almindelige budget som en hensættelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

1a.
     
  Bevillingerne til Den Europæiske Unions Solidaritetsfond opføres på Unionens almindelige budget som en hensættelse.

Modifikation 24

Modifikation 24

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 3 — artikel 11 — stk. 2

Kapitel 3 — artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 2.   Det årlige beløb, der indgår i 
  reserven
  , fastsættes til
  600
   mio. EUR (i 2018-priser) og kan i overensstemmelse med finansforordningen anvendes frem til år n+1. Reserven opføres på Unionens almindelige budget som en hensættelse. Den del af det årlige beløb, der stammer fra det foregående år, anvendes først. Den del af det årlige beløb fra år n, der ikke anvendes i år n+1, bortfalder. Inden den 1. oktober hvert år skal mindst en
  fjerdedel
  af det årlige beløb for år n stadig være til rådighed til dækning af behov, der måtte opstå indtil årets udgang. Der må ikke anvendes mere end halvdelen af det beløb, der er til rådighed frem til den 30. september hvert år, på henholdsvis interne og eksterne operationer. Pr. 1. oktober kan den resterende del af det beløb, der er til rådighed, anvendes til enten interne eller eksterne operationer med henblik på at dække behov, der måtte opstå indtil årets udgang. | 2.   Det årlige beløb, der indgår i 
  nødhjælpsreserven
  , fastsættes til
  1 000
   mio. EUR (i 2018-priser) og kan i overensstemmelse med finansforordningen anvendes frem til år n+1. Reserven opføres på Unionens almindelige budget som en hensættelse. Den del af det årlige beløb, der stammer fra det foregående år, anvendes først. Den del af det årlige beløb fra år n, der ikke anvendes i år n+1, bortfalder. Inden den 1. oktober hvert år skal mindst en
  150 mio. EUR (i 2018-priser)
  af det årlige beløb for år n stadig være til rådighed til dækning af behov, der måtte opstå indtil årets udgang. Der må ikke anvendes mere end halvdelen af det beløb, der er til rådighed frem til den 30. september hvert år, på henholdsvis interne og eksterne operationer. Pr. 1. oktober kan den resterende del af det beløb, der er til rådighed, anvendes til enten interne eller eksterne operationer med henblik på at dække behov, der måtte opstå indtil årets udgang. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

2.   Det årlige beløb, der indgår i 
  reserven
  , fastsættes til
  600
   mio. EUR (i 2018-priser) og kan i overensstemmelse med finansforordningen anvendes frem til år n+1. Reserven opføres på Unionens almindelige budget som en hensættelse. Den del af det årlige beløb, der stammer fra det foregående år, anvendes først. Den del af det årlige beløb fra år n, der ikke anvendes i år n+1, bortfalder. Inden den 1. oktober hvert år skal mindst en
  fjerdedel
  af det årlige beløb for år n stadig være til rådighed til dækning af behov, der måtte opstå indtil årets udgang. Der må ikke anvendes mere end halvdelen af det beløb, der er til rådighed frem til den 30. september hvert år, på henholdsvis interne og eksterne operationer. Pr. 1. oktober kan den resterende del af det beløb, der er til rådighed, anvendes til enten interne eller eksterne operationer med henblik på at dække behov, der måtte opstå indtil årets udgang.

2.   Det årlige beløb, der indgår i 
  nødhjælpsreserven
  , fastsættes til
  1 000
   mio. EUR (i 2018-priser) og kan i overensstemmelse med finansforordningen anvendes frem til år n+1. Reserven opføres på Unionens almindelige budget som en hensættelse. Den del af det årlige beløb, der stammer fra det foregående år, anvendes først. Den del af det årlige beløb fra år n, der ikke anvendes i år n+1, bortfalder. Inden den 1. oktober hvert år skal mindst en
  150 mio. EUR (i 2018-priser)
  af det årlige beløb for år n stadig være til rådighed til dækning af behov, der måtte opstå indtil årets udgang. Der må ikke anvendes mere end halvdelen af det beløb, der er til rådighed frem til den 30. september hvert år, på henholdsvis interne og eksterne operationer. Pr. 1. oktober kan den resterende del af det beløb, der er til rådighed, anvendes til enten interne eller eksterne operationer med henblik på at dække behov, der måtte opstå indtil årets udgang.

Modifikation 25

Modifikation 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 3 — artikel 12 — overskrift

Kapitel 3 — artikel 12 — overskrift

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Den samlede margen for forpligtelser (
  EU-reserve
  ) | Den samlede margen for forpligtelser (
  EU-reserven for forpligtelser
  ) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Den samlede margen for forpligtelser (
  EU-reserve
  )

EU-reserve

Den samlede margen for forpligtelser (
  EU-reserven for forpligtelser
  )

EU-reserven for forpligtelser

Modifikation 26

Modifikation 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 3 — artikel 12 — stk. 1

Kapitel 3 — artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 1.   Den samlede margen for forpligtelser (EU-reserven), som skal stilles til rådighed ud over de lofter, der er fastsat i FFR'en for årene
  2022
  -2027, består af følgende:






  a) | margener, der resterer under FFR-loftet for forpligtelser i 
  år n-1 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

1.   Den samlede margen for forpligtelser (EU-reserven), som skal stilles til rådighed ud over de lofter, der er fastsat i FFR'en for årene
  2022
  -2027, består af følgende:

a)

margener, der resterer under FFR-loftet for forpligtelser i 
  år n-1

| b) | fra 2023 i tillæg til de margener, der er omhandlet
  i 
  litra a
  ), et beløb, der svarer til frigjorte bevillinger i år n-2, med forbehold af finansforordningens artikel [15]. |
| --- | --- |

b)

fra 2023 i tillæg til de margener, der er omhandlet
  i 
  litra a
  ), et beløb, der svarer til frigjorte bevillinger i år n-2, med forbehold af finansforordningens artikel [15].

1.   Den samlede margen for forpligtelser (EU-reserven
  for forpligtelser
  ), som skal stilles til rådighed ud over de lofter, der er fastsat i FFR'en for årene
  2021
  -2027, består af følgende:

| a) | margener, der resterer under FFR-loftet for forpligtelser i 
  de foregående år |
| --- | --- |

a)

margener, der resterer under FFR-loftet for forpligtelser i 
  de foregående år

| aa) | ikkegennemførte forpligtelsesbevillinger i år n-1 |
| --- | --- |

aa)

ikkegennemførte forpligtelsesbevillinger i år n-1

| b
  ) | et beløb, der svarer til frigjorte bevillinger i år n-2, med forbehold af finansforordningens artikel [15] |
| --- | --- |

b
  )

et beløb, der svarer til frigjorte bevillinger i år n-2, med forbehold af finansforordningens artikel [15]

| ba) | et beløb svarende til de suspenderede forpligtelser i år n-3, som ikke længere må opføres på budgettet i henhold til artikel 7 |
| --- | --- |

ba)

et beløb svarende til de suspenderede forpligtelser i år n-3, som ikke længere må opføres på budgettet i henhold til artikel 7

| bb) | et beløb svarende til de indtægter, der hidrører fra bøder og tvangsbøder |
| --- | --- |

bb)

et beløb svarende til de indtægter, der hidrører fra bøder og tvangsbøder

Modifikation 27

Modifikation 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 3 — artikel 12 — stk. 2

Kapitel 3 — artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 2.   Den samlede margen for forpligtelser (EU-reserven) eller en del deraf kan anvendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for budgetprocedurens rammer i henhold til artikel 314 i TEUF. | 2.   Den samlede margen for forpligtelser (EU-reserven
  for forpligtelser
  ) eller en del deraf kan anvendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for budgetprocedurens rammer i henhold til artikel 314 i TEUF.
  Margener i år n kan anvendes i år n og n+1 via EU-reserven for forpligtelser, forudsat at dette ikke er i modstrid med uafsluttede eller planlagte ændringsbudgetter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

2.   Den samlede margen for forpligtelser (EU-reserven) eller en del deraf kan anvendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for budgetprocedurens rammer i henhold til artikel 314 i TEUF.

2.   Den samlede margen for forpligtelser (EU-reserven
  for forpligtelser
  ) eller en del deraf kan anvendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for budgetprocedurens rammer i henhold til artikel 314 i TEUF.
  Margener i år n kan anvendes i år n og n+1 via EU-reserven for forpligtelser, forudsat at dette ikke er i modstrid med uafsluttede eller planlagte ændringsbudgetter.

Modifikation 28

Modifikation 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 3 — artikel 12 — stk. 3 a (nyt)

Kapitel 3 — artikel 12 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Beløb, der fortsat er til rådighed under EU-reserven for forpligtelser ved udgangen af 2027, fremføres til den næste FFR indtil 2030. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

3a.
     
  Beløb, der fortsat er til rådighed under EU-reserven for forpligtelser ved udgangen af 2027, fremføres til den næste FFR indtil 2030.

Modifikation 29

Modifikation 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 3 — artikel 13 — stk. 1

Kapitel 3 — artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Fleksibilitetsinstrumentet kan et givet regnskabsår og inden for det angivne beløb finansiere nøje fastlagte udgifter, der ikke kunne finansieres inden for de lofter, der var til rådighed for et eller flere andre udgiftsområder. Med forbehold af andet afsnit fastsættes loftet over det årlige beløb, der er til rådighed for fleksibilitetsinstrumentet, til 1 000  mio. EUR (i 2018-priser). | Fleksibilitetsinstrumentet kan et givet regnskabsår og inden for det angivne beløb finansiere nøje fastlagte udgifter, der ikke kunne finansieres inden for de lofter, der var til rådighed for et eller flere andre udgiftsområder
  eller inden for Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond og nødhjælpsreserven
  . Med forbehold af andet afsnit fastsættes loftet over det årlige beløb, der er til rådighed for fleksibilitetsinstrumentet, til 2 000  mio. EUR (i 2018-priser). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Fleksibilitetsinstrumentet kan et givet regnskabsår og inden for det angivne beløb finansiere nøje fastlagte udgifter, der ikke kunne finansieres inden for de lofter, der var til rådighed for et eller flere andre udgiftsområder. Med forbehold af andet afsnit fastsættes loftet over det årlige beløb, der er til rådighed for fleksibilitetsinstrumentet, til 1 000  mio. EUR (i 2018-priser).

Fleksibilitetsinstrumentet kan et givet regnskabsår og inden for det angivne beløb finansiere nøje fastlagte udgifter, der ikke kunne finansieres inden for de lofter, der var til rådighed for et eller flere andre udgiftsområder
  eller inden for Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond og nødhjælpsreserven
  . Med forbehold af andet afsnit fastsættes loftet over det årlige beløb, der er til rådighed for fleksibilitetsinstrumentet, til 2 000  mio. EUR (i 2018-priser).

eller inden for Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond og nødhjælpsreserven

Modifikation 30

Modifikation 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 3 — artikel 14 — stk. 1

Kapitel 3 — artikel 14 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 1.   Der fastsættes en margen til uforudsete udgifter på op til
  0,03
   % af Unionens bruttonationalindkomst ud over lofterne i FFR'en som et instrument, der kan anvendes som sidste udvej til at reagere på uforudsete omstændigheder. Det må kun anvendes i forbindelse med et ændringsbudget eller et årligt budget. | 1.   Der fastsættes en margen til uforudsete udgifter på op til
  0,05
   % af Unionens bruttonationalindkomst ud over lofterne i FFR'en som et instrument, der kan anvendes som sidste udvej til at reagere på uforudsete omstændigheder. Det må kun anvendes i forbindelse med et ændringsbudget eller et årligt budget.
  Den kan anvendes til både forpligtelses- og betalingsbevillinger eller kun til betalingsbevillinger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

1.   Der fastsættes en margen til uforudsete udgifter på op til
  0,03
   % af Unionens bruttonationalindkomst ud over lofterne i FFR'en som et instrument, der kan anvendes som sidste udvej til at reagere på uforudsete omstændigheder. Det må kun anvendes i forbindelse med et ændringsbudget eller et årligt budget.

1.   Der fastsættes en margen til uforudsete udgifter på op til
  0,05
   % af Unionens bruttonationalindkomst ud over lofterne i FFR'en som et instrument, der kan anvendes som sidste udvej til at reagere på uforudsete omstændigheder. Det må kun anvendes i forbindelse med et ændringsbudget eller et årligt budget.
  Den kan anvendes til både forpligtelses- og betalingsbevillinger eller kun til betalingsbevillinger.

Modifikation 31

Modifikation 31

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 3 — artikel 14 — stk. 2

Kapitel 3 — artikel 14 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 2.   Anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter må i et givet år ikke overstige det maksimumbeløb, der er fastsat i de årlige tekniske justeringer af FFR'en
  , og skal overholde loftet for egne indtægter
  . | 2.   Anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter må i et givet år ikke overstige det maksimumbeløb, der er fastsat i de årlige tekniske justeringer af FFR'en. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

2.   Anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter må i et givet år ikke overstige det maksimumbeløb, der er fastsat i de årlige tekniske justeringer af FFR'en
  , og skal overholde loftet for egne indtægter
  .

2.   Anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter må i et givet år ikke overstige det maksimumbeløb, der er fastsat i de årlige tekniske justeringer af FFR'en.

Modifikation 32

Modifikation 32

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 3 — artikel 14 — stk. 3

Kapitel 3 — artikel 14 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 3.
     
  Beløb, der tilvejebringes ved anvendelse af margenen til uforudsete udgifter, skal i fuldt omfang udlignes i forhold til margenerne for et eller flere udgiftsområder i FFR'en for det aktuelle regnskabsår eller for kommende regnskabsår. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

3.
     
  Beløb, der tilvejebringes ved anvendelse af margenen til uforudsete udgifter, skal i fuldt omfang udlignes i forhold til margenerne for et eller flere udgiftsområder i FFR'en for det aktuelle regnskabsår eller for kommende regnskabsår.

udgår

udgår

Modifikation 33

Modifikation 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 3 — artikel 14 — stk. 4

Kapitel 3 — artikel 14 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 4.
     
  De beløb, der er udlignet i henhold til stk. 3, anvendes ikke yderligere i forbindelse med FFR'en. Anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter må ikke overstige de samlede lofter for forpligtelses- og betalingsbevillinger, der er fastsat i FFR'en, hverken for det aktuelle eller for kommende regnskabsår. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

4.
     
  De beløb, der er udlignet i henhold til stk. 3, anvendes ikke yderligere i forbindelse med FFR'en. Anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter må ikke overstige de samlede lofter for forpligtelses- og betalingsbevillinger, der er fastsat i FFR'en, hverken for det aktuelle eller for kommende regnskabsår.

udgår

udgår

Modifikation 34

Modifikation 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 4 — overskrift

Kapitel 4 — overskrift

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Gennemgang og revision af FFR | Revisioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Gennemgang og revision af FFR

Gennemgang og revision af FFR

Revisioner

Revisioner

Modifikation 35

Modifikation 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 4 — artikel 15 — stk. 1

Kapitel 4 — artikel 15 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 1.   Med forbehold af artikel 3, stk. 2, artikel 16-20 og artikel 24
  , kan FFR'en
  i 
  tilfælde
  af
  uforudsete omstændigheder revideres
  under
  overholdelse af
  det
  loft for egne indtægter
  , der
  er fastsat i overensstemmelse med den gældende afgørelse om egne indtægter
  . | 1.   Med forbehold af artikel 3, stk. 2, artikel 16-20 og artikel 24
  justeres de relevante lofter
  i 
  FFR opad, hvis dette er nødvendigt for at lette finansieringen
  af
  Unionens politikker, navnlig nye politiske mål,
  under
  omstændigheder, hvor
  det
  ellers ville være nødvendigt at fastlægge supplerende mellemstatslige eller kvasi-mellemstatslige finansieringsmetoder
  , der
  ville omgå den budgetprocedure, der er fastlagt i artikel 314 i TEUF
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

1.   Med forbehold af artikel 3, stk. 2, artikel 16-20 og artikel 24
  , kan FFR'en
  i 
  tilfælde
  af
  uforudsete omstændigheder revideres
  under
  overholdelse af
  det
  loft for egne indtægter
  , der
  er fastsat i overensstemmelse med den gældende afgørelse om egne indtægter
  .

1.   Med forbehold af artikel 3, stk. 2, artikel 16-20 og artikel 24
  justeres de relevante lofter
  i 
  FFR opad, hvis dette er nødvendigt for at lette finansieringen
  af
  Unionens politikker, navnlig nye politiske mål,
  under
  omstændigheder, hvor
  det
  ellers ville være nødvendigt at fastlægge supplerende mellemstatslige eller kvasi-mellemstatslige finansieringsmetoder
  , der
  ville omgå den budgetprocedure, der er fastlagt i artikel 314 i TEUF
  .

Modifikation 36

Modifikation 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 4 — artikel 15 — stk. 3

Kapitel 4 — artikel 15 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 3.
     
  I forbindelse med et forslag til revision af FFR'en i overensstemmelse med stk. 1 undersøges mulighederne for omfordeling af udgifterne mellem de programmer, der henhører under det af revisionen berørte udgiftsområde, navnlig med hensyn til enhver forventet underudnyttelse af bevillingerne. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

3.
     
  I forbindelse med et forslag til revision af FFR'en i overensstemmelse med stk. 1 undersøges mulighederne for omfordeling af udgifterne mellem de programmer, der henhører under det af revisionen berørte udgiftsområde, navnlig med hensyn til enhver forventet underudnyttelse af bevillingerne.

udgår

udgår

Modifikation 37

Modifikation 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 4 — artikel 16 — overskrift

Kapitel 4 — artikel 16 — overskrift

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Midtvejsgennemgang
  af FFR | Midtvejsrevision
  af FFR |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Midtvejsgennemgang
  af FFR

Midtvejsgennemgang

Midtvejsrevision
  af FFR

Midtvejsrevision

Modifikation 38

Modifikation 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 4 — artikel 16

Kapitel 4 — artikel 16

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Inden den 1.
  januar 2024
  forelægger Kommissionen en gennemgang af, hvordan FFR'en fungerer.
  Denne gennemgang skal om nødvendigt ledsages af relevante forslag til revision. | Inden den 1.
  juli 2023
  forelægger Kommissionen
  et lovforslag om revision af denne forordning i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i TEUF, baseret på
  en gennemgang af, hvordan FFR'en fungerer.
  Med forbehold af artikel 6 i nærværende forordning reduceres de på forhånd tildelte nationale rammebeløb ikke ved en sådan revision.




  Forslaget udarbejdes under hensyntagen til en vurdering af:








  — | fremskridt i retning af det overordnede mål om at bidrage med 25 % af EU's udgifter til klimamål i løbet af FFR-perioden 2021-2027 og i retning af et årligt udgiftsmål på 30 % så hurtigt som muligt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Inden den 1.
  januar 2024
  forelægger Kommissionen en gennemgang af, hvordan FFR'en fungerer.
  Denne gennemgang skal om nødvendigt ledsages af relevante forslag til revision.

januar 2024

Denne gennemgang skal om nødvendigt ledsages af relevante forslag til revision.

Inden den 1.
  juli 2023
  forelægger Kommissionen
  et lovforslag om revision af denne forordning i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i TEUF, baseret på
  en gennemgang af, hvordan FFR'en fungerer.
  Med forbehold af artikel 6 i nærværende forordning reduceres de på forhånd tildelte nationale rammebeløb ikke ved en sådan revision.

juli 2023

et lovforslag om revision af denne forordning i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i TEUF, baseret på

Med forbehold af artikel 6 i nærværende forordning reduceres de på forhånd tildelte nationale rammebeløb ikke ved en sådan revision.

Forslaget udarbejdes under hensyntagen til en vurdering af:

Forslaget udarbejdes under hensyntagen til en vurdering af:

—

fremskridt i retning af det overordnede mål om at bidrage med 25 % af EU's udgifter til klimamål i løbet af FFR-perioden 2021-2027 og i retning af et årligt udgiftsmål på 30 % så hurtigt som muligt

fremskridt i retning af det overordnede mål om at bidrage med 25 % af EU's udgifter til klimamål i løbet af FFR-perioden 2021-2027 og i retning af et årligt udgiftsmål på 30 % så hurtigt som muligt

| — | mainstreaming af FN's mål for bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

—

mainstreaming af FN's mål for bæredygtig udvikling

mainstreaming af FN's mål for bæredygtig udvikling

| — | integrering af kønsaspektet i EU's budget (kønsbudgettering) |
| --- | --- |

—

integrering af kønsaspektet i EU's budget (kønsbudgettering)

integrering af kønsaspektet i EU's budget (kønsbudgettering)

| — | indvirkningen af forenklingsforanstaltninger til nedbringelse af bureaukratiet for støttemodtagere i forbindelse med gennemførelsen af de finansielle programmer, som skal gennemføres i samråd med interessenter. |
| --- | --- |

—

indvirkningen af forenklingsforanstaltninger til nedbringelse af bureaukratiet for støttemodtagere i forbindelse med gennemførelsen af de finansielle programmer, som skal gennemføres i samråd med interessenter.

indvirkningen af forenklingsforanstaltninger til nedbringelse af bureaukratiet for støttemodtagere i forbindelse med gennemførelsen af de finansielle programmer, som skal gennemføres i samråd med interessenter.

Modifikation 39

Modifikation 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 4 — artikel 17

Kapitel 4 — artikel 17

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Når Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne af de tekniske justeringer af FFR'en,
  forelægger den om nødvendigt
  samtidig forslag om at revidere de samlede betalingsbevillinger, som den under hensyntagen til budgetgennemførelsen skønner er nødvendige for at sikre en forsvarlig forvaltning af de årlige lofter for betalinger og i særdeleshed en ordnet udvikling i forhold til forpligtelsesbevillingerne. | Når Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne af de tekniske justeringer af FFR'en,
  eller når lofterne for betalinger kan forhindre Unionen i at opfylde sine juridiske forpligtelser, forelægger den
  samtidig forslag om at revidere de samlede betalingsbevillinger, som den under hensyntagen til budgetgennemførelsen skønner er nødvendige for at sikre en forsvarlig forvaltning af de årlige lofter for betalinger og i særdeleshed en ordnet udvikling i forhold til forpligtelsesbevillingerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Når Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne af de tekniske justeringer af FFR'en,
  forelægger den om nødvendigt
  samtidig forslag om at revidere de samlede betalingsbevillinger, som den under hensyntagen til budgetgennemførelsen skønner er nødvendige for at sikre en forsvarlig forvaltning af de årlige lofter for betalinger og i særdeleshed en ordnet udvikling i forhold til forpligtelsesbevillingerne.

forelægger den om nødvendigt

Når Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne af de tekniske justeringer af FFR'en,
  eller når lofterne for betalinger kan forhindre Unionen i at opfylde sine juridiske forpligtelser, forelægger den
  samtidig forslag om at revidere de samlede betalingsbevillinger, som den under hensyntagen til budgetgennemførelsen skønner er nødvendige for at sikre en forsvarlig forvaltning af de årlige lofter for betalinger og i særdeleshed en ordnet udvikling i forhold til forpligtelsesbevillingerne.

eller når lofterne for betalinger kan forhindre Unionen i at opfylde sine juridiske forpligtelser, forelægger den

Modifikation 40

Modifikation 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 5 — artikel 21 — stk. 1

Kapitel 5 — artikel 21 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 1.   Der afsættes et maksimumbeløb på
  14 196  mio
  .
  EUR (i 2018-priser)
  til storstilede projekter
  under Europa-Parlamentets
  og Rådets
  forordning
  XXXX/XX (rumprogrammet)
  på Unionens almindelige budget for perioden 2021-2027
  . | 1.   Der afsættes et
  fælles
  maksimumbeløb
  til de europæiske satellitnavigationsprogrammer (EGNOS og Galileo) og for Copernicus (EU-jordobservationsprogrammet)
  på
  Unionens almindelige budget for perioden 2021-2027
  .
  Dette maksimumsbeløb fastsættes
  til
  15 % over de vejledende beløb, der er fastsat for både
  storstilede projekter
  i henhold til [Europa-Parlamentets
  og Rådets
  forordning
  XXXX/XX (rumprogrammet)
  ]. Enhver forhøjelse af dette maksimumbeløb finansieres via margenerne eller de særlige instrumenter og må ikke føre til nedskæringer i andre programmer og projekter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

1.   Der afsættes et maksimumbeløb på
  14 196  mio
  .
  EUR (i 2018-priser)
  til storstilede projekter
  under Europa-Parlamentets
  og Rådets
  forordning
  XXXX/XX (rumprogrammet)
  på Unionens almindelige budget for perioden 2021-2027
  .

1.   Der afsættes et
  fælles
  maksimumbeløb
  til de europæiske satellitnavigationsprogrammer (EGNOS og Galileo) og for Copernicus (EU-jordobservationsprogrammet)
  på
  Unionens almindelige budget for perioden 2021-2027
  .
  Dette maksimumsbeløb fastsættes
  til
  15 % over de vejledende beløb, der er fastsat for både
  storstilede projekter
  i henhold til [Europa-Parlamentets
  og Rådets
  forordning
  XXXX/XX (rumprogrammet)
  ]. Enhver forhøjelse af dette maksimumbeløb finansieres via margenerne eller de særlige instrumenter og må ikke føre til nedskæringer i andre programmer og projekter.

Modifikation 41

Modifikation 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 5 — artikel 21 — stk. 2 a (nyt)

Kapitel 5 — artikel 21 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Hvis der for ovennævnte storstilede projekter opstår yderligere behov for finansiering over Unionens budget, stiller Kommissionen forslag om en revision af FFR-lofterne i overensstemmelse hermed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

2a.
     
  Hvis der for ovennævnte storstilede projekter opstår yderligere behov for finansiering over Unionens budget, stiller Kommissionen forslag om en revision af FFR-lofterne i overensstemmelse hermed.

Modifikation 42

Modifikation 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 6 — overskrift

Kapitel 6 — overskrift

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Det interinstitutionelle
  samarbejde under budgetproceduren | Gennemsigtighed og interinstitutionelt
  samarbejde under budgetproceduren |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Det interinstitutionelle
  samarbejde under budgetproceduren

Det interinstitutionelle

Gennemsigtighed og interinstitutionelt
  samarbejde under budgetproceduren

Gennemsigtighed og interinstitutionelt

Modifikation 43

Modifikation 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 6 — artikel 22

Kapitel 6 — artikel 22

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Det interinstitutionelle
  samarbejde under budgetproceduren | Gennemsigtighed og interinstitutionelt
  samarbejde under budgetproceduren |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Det interinstitutionelle
  samarbejde under budgetproceduren

Det interinstitutionelle

Gennemsigtighed og interinstitutionelt
  samarbejde under budgetproceduren

Gennemsigtighed og interinstitutionelt

Modifikation 44

Modifikation 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 6 — artikel 22 — stk. 4 a (nyt)

Kapitel 6 — artikel 22 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | Både Europa-Parlamentet og Rådet repræsenteres af medlemmer fra de respektive institutioner, når der afholdes møder på politisk niveau. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Både Europa-Parlamentet og Rådet repræsenteres af medlemmer fra de respektive institutioner, når der afholdes møder på politisk niveau.

Både Europa-Parlamentet og Rådet repræsenteres af medlemmer fra de respektive institutioner, når der afholdes møder på politisk niveau.

Modifikation 45

Modifikation 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 6 — artikel 22 — stk. 4 b (nyt)

Kapitel 6 — artikel 22 — stk. 4 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet og Rådet holder offentlige møder, når de vedtager deres respektive holdninger til budgetforslaget. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Europa-Parlamentet og Rådet holder offentlige møder, når de vedtager deres respektive holdninger til budgetforslaget.

Europa-Parlamentet og Rådet holder offentlige møder, når de vedtager deres respektive holdninger til budgetforslaget.

Modifikation 46

Modifikation 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 6 — artikel 23

Kapitel 6 — artikel 23

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Alle Unionens og Euratoms udgifter og indtægter er omfattet af Unionens almindelige budget i overensstemmelse med artikel
  [7]
  i 
  finansforordningen
  , herunder udgifter, der skyldes en relevant afgørelse, som Rådet har truffet med enstemmighed efter høring af Europa-Parlamentet inden for rammerne af artikel 332 i TEUF. | Alle Unionens og Euratoms udgifter og indtægter er omfattet af Unionens almindelige budget i overensstemmelse med artikel
  310, stk. 1,
  i 
  TEUF
  , herunder udgifter, der skyldes en relevant afgørelse, som Rådet har truffet med enstemmighed efter høring af Europa-Parlamentet inden for rammerne af artikel 332 i TEUF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Alle Unionens og Euratoms udgifter og indtægter er omfattet af Unionens almindelige budget i overensstemmelse med artikel
  [7]
  i 
  finansforordningen
  , herunder udgifter, der skyldes en relevant afgørelse, som Rådet har truffet med enstemmighed efter høring af Europa-Parlamentet inden for rammerne af artikel 332 i TEUF.

[7]

finansforordningen

Alle Unionens og Euratoms udgifter og indtægter er omfattet af Unionens almindelige budget i overensstemmelse med artikel
  310, stk. 1,
  i 
  TEUF
  , herunder udgifter, der skyldes en relevant afgørelse, som Rådet har truffet med enstemmighed efter høring af Europa-Parlamentet inden for rammerne af artikel 332 i TEUF.

310, stk. 1,

TEUF

Modifikation 47

Modifikation 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 6 — artikel 24

Kapitel 6 — artikel 24

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Kommissionen fremlægger inden den 1. juli 2025 et forslag til en ny FFR. | Kommissionen forelægger inden den 1. juli 2023 sammen med sine forslag om midtvejsrevisionen en rapport om metoderne til den praktiske gennemførelse af en 5+5-årsperiode for den finansielle ramme.


  Kommissionen fremlægger inden den 1. juli 2025 et forslag til en ny FFR.


  Hvis Rådet ikke inden den 31. december 2027 har vedtaget en forordning om fastlæggelse af en ny FFR, videreføres lofterne og de øvrige bestemmelser for det sidste år i FFR'en, indtil der vedtages en forordning om fastlæggelse af en ny finansiel ramme. Såfremt en ny medlemsstat tiltræder Unionen efter 2020, revideres den videreførte finansielle ramme om nødvendigt for at tage hensyn til tiltrædelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Kommissionen fremlægger inden den 1. juli 2025 et forslag til en ny FFR.

Kommissionen forelægger inden den 1. juli 2023 sammen med sine forslag om midtvejsrevisionen en rapport om metoderne til den praktiske gennemførelse af en 5+5-årsperiode for den finansielle ramme.

Kommissionen forelægger inden den 1. juli 2023 sammen med sine forslag om midtvejsrevisionen en rapport om metoderne til den praktiske gennemførelse af en 5+5-årsperiode for den finansielle ramme.

Kommissionen fremlægger inden den 1. juli 2025 et forslag til en ny FFR.

Hvis Rådet ikke inden den 31. december 2027 har vedtaget en forordning om fastlæggelse af en ny FFR, videreføres lofterne og de øvrige bestemmelser for det sidste år i FFR'en, indtil der vedtages en forordning om fastlæggelse af en ny finansiel ramme. Såfremt en ny medlemsstat tiltræder Unionen efter 2020, revideres den videreførte finansielle ramme om nødvendigt for at tage hensyn til tiltrædelsen.

Hvis Rådet ikke inden den 31. december 2027 har vedtaget en forordning om fastlæggelse af en ny FFR, videreføres lofterne og de øvrige bestemmelser for det sidste år i FFR'en, indtil der vedtages en forordning om fastlæggelse af en ny finansiel ramme. Såfremt en ny medlemsstat tiltræder Unionen efter 2020, revideres den videreførte finansielle ramme om nødvendigt for at tage hensyn til tiltrædelsen.

E.   MODIFIKATIONER TIL FORSLAGET TIL INTERINSTITUTIONEL AFTALE

E.

MODIFIKATIONER TIL FORSLAGET TIL INTERINSTITUTIONEL AFTALE

| 52. | understreger, at forslaget til en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, samarbejde på budgetområdet og forsvarlig økonomisk forvaltning som følge af forhandlingerne om og vedtagelsen af en ny forordning om den flerårige finansielle ramme bør ændres som følger: |
| --- | --- |

52.

understreger, at forslaget til en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, samarbejde på budgetområdet og forsvarlig økonomisk forvaltning som følge af forhandlingerne om og vedtagelsen af en ny forordning om den flerårige finansielle ramme bør ændres som følger:

Modifikation 48

Modifikation 48

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Del 1

Del 1

Afsnit A — punkt 6a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | 6a. | Oplysninger om transaktioner, der ikke indgår i Unionens almindelige budget, og om den forventede udvikling i de forskellige kategorier af Unionens egne indtægter, anføres vejledende i særskilte tabeller. Disse oplysninger ajourføres hvert år sammen med de dokumenter, der ledsager budgetforslaget. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

6a.

6a.

Oplysninger om transaktioner, der ikke indgår i Unionens almindelige budget, og om den forventede udvikling i de forskellige kategorier af Unionens egne indtægter, anføres vejledende i særskilte tabeller. Disse oplysninger ajourføres hvert år sammen med de dokumenter, der ledsager budgetforslaget.

Modifikation 49

Modifikation 49

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Del I

Del I

Afsnit A — punkt 7

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 7. | Institutionerne skal, med henblik på en forsvarlig økonomisk forvaltning, under budgetproceduren og ved vedtagelsen af budgettet så vidt muligt sørge for, at der under lofterne for de forskellige udgiftsområder i FFR
  er tilstrækkelige margener
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

7.

Institutionerne skal, med henblik på en forsvarlig økonomisk forvaltning, under budgetproceduren og ved vedtagelsen af budgettet så vidt muligt sørge for, at der under lofterne for de forskellige udgiftsområder i FFR
  er tilstrækkelige margener
  .

er tilstrækkelige margener

| 7. | Institutionerne skal, med henblik på en forsvarlig økonomisk forvaltning, under budgetproceduren og ved vedtagelsen af budgettet så vidt muligt sørge for, at der
  er tilstrækkelige beløb til rådighed inden for margenerne
  under lofterne for de forskellige udgiftsområder i FFR
  eller inden for de tilgængelige særlige instrumenter
  . |
| --- | --- |

7.

Institutionerne skal, med henblik på en forsvarlig økonomisk forvaltning, under budgetproceduren og ved vedtagelsen af budgettet så vidt muligt sørge for, at der
  er tilstrækkelige beløb til rådighed inden for margenerne
  under lofterne for de forskellige udgiftsområder i FFR
  eller inden for de tilgængelige særlige instrumenter
  .

er tilstrækkelige beløb til rådighed inden for margenerne

eller inden for de tilgængelige særlige instrumenter

Modifikation 50

Modifikation 50

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Del I

Del I

Afsnit A — punkt 8

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Ajourføring af overslag over betalingsbevillinger

  efter 2027








  8. | Kommissionen ajourfører
  i 2024
  overslagene over betalingsbevillinger efter 2027.
  Ved denne ajourføring tages der hensyn til alle relevante oplysninger, herunder den faktiske udnyttelse af budgettets forpligtelses- og betalingsbevillinger samt den forventede bevillingsudnyttelse. Der tages også hensyn til de regler, der skal sikre, at betalingsbevillingerne udvikler sig på en ordnet måde sammenlignet med forpligtelsesbevillingerne og vækstprognoserne for Unionens bruttonationalindkomst. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Ajourføring af overslag over betalingsbevillinger

  efter 2027

Ajourføring af overslag over betalingsbevillinger

efter 2027

8.

Kommissionen ajourfører
  i 2024
  overslagene over betalingsbevillinger efter 2027.

i 2024

Ved denne ajourføring tages der hensyn til alle relevante oplysninger, herunder den faktiske udnyttelse af budgettets forpligtelses- og betalingsbevillinger samt den forventede bevillingsudnyttelse. Der tages også hensyn til de regler, der skal sikre, at betalingsbevillingerne udvikler sig på en ordnet måde sammenlignet med forpligtelsesbevillingerne og vækstprognoserne for Unionens bruttonationalindkomst.

Ajourføring af overslag over betalingsbevillinger

Ajourføring af overslag over betalingsbevillinger

| 8. | Kommissionen ajourfører
  hvert år
  overslagene over betalingsbevillinger
  frem til og
  efter 2027.
  Ved denne ajourføring tages der hensyn til alle relevante oplysninger, herunder den faktiske udnyttelse af budgettets forpligtelses- og betalingsbevillinger samt den forventede bevillingsudnyttelse. Der tages også hensyn til de regler, der skal sikre, at betalingsbevillingerne udvikler sig på en ordnet måde sammenlignet med forpligtelsesbevillingerne og vækstprognoserne for Unionens bruttonationalindkomst. |
| --- | --- |

8.

Kommissionen ajourfører
  hvert år
  overslagene over betalingsbevillinger
  frem til og
  efter 2027.

hvert år

frem til og

Ved denne ajourføring tages der hensyn til alle relevante oplysninger, herunder den faktiske udnyttelse af budgettets forpligtelses- og betalingsbevillinger samt den forventede bevillingsudnyttelse. Der tages også hensyn til de regler, der skal sikre, at betalingsbevillingerne udvikler sig på en ordnet måde sammenlignet med forpligtelsesbevillingerne og vækstprognoserne for Unionens bruttonationalindkomst.

Modifikation 51

Modifikation 51

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Del I

Del I

Afsnit B — punkt 9

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 9. | Når betingelserne i den relevante basisretsakt for at anvende Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er opfyldt, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om overførsel til de relevante budgetposter.
  Overførsler i forbindelse med
  fonden
  foretages i overensstemmelse med finansforordningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

9.

Når betingelserne i den relevante basisretsakt for at anvende Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er opfyldt, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om overførsel til de relevante budgetposter.

Overførsler i forbindelse med
  fonden
  foretages i overensstemmelse med finansforordningen.

fonden

| 9. | Når betingelserne i den relevante basisretsakt for at anvende Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er opfyldt, forelægger Kommissionen
  et forslag om dens anvendelse. Afgørelsen om at anvende Globaliseringsfonden træffes i fællesskab af Europa-Parlamentet og Rådet.




  Samtidig med at Kommissionen fremlægger sit forslag om anvendelse af Globaliseringsfonden, forelægger den
  et forslag om overførsel til de relevante budgetposter
  for Europa-Parlamentet og Rådet
  .


  I tilfælde af uenighed forelægges spørgsmålet til behandling på næste trepartsmøde om budgettet.


  Overførsler i forbindelse med
  Globaliseringsfonden
  foretages i overensstemmelse med finansforordningen. |
| --- | --- |

9.

Når betingelserne i den relevante basisretsakt for at anvende Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er opfyldt, forelægger Kommissionen
  et forslag om dens anvendelse. Afgørelsen om at anvende Globaliseringsfonden træffes i fællesskab af Europa-Parlamentet og Rådet.

et forslag om dens anvendelse. Afgørelsen om at anvende Globaliseringsfonden træffes i fællesskab af Europa-Parlamentet og Rådet.

Samtidig med at Kommissionen fremlægger sit forslag om anvendelse af Globaliseringsfonden, forelægger den
  et forslag om overførsel til de relevante budgetposter
  for Europa-Parlamentet og Rådet
  .

Samtidig med at Kommissionen fremlægger sit forslag om anvendelse af Globaliseringsfonden, forelægger den

for Europa-Parlamentet og Rådet

I tilfælde af uenighed forelægges spørgsmålet til behandling på næste trepartsmøde om budgettet.

I tilfælde af uenighed forelægges spørgsmålet til behandling på næste trepartsmøde om budgettet.

Overførsler i forbindelse med
  Globaliseringsfonden
  foretages i overensstemmelse med finansforordningen.

Globaliseringsfonden

Modifikation 52

Modifikation 52

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Del I

Del I

Afsnit B — punkt 10

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 10. | Når betingelserne i den relevante basisretsakt for at anvende Den Europæiske Unions Solidaritetsfond er opfyldt, forelægger Kommissionen et forslag om
  det relevante budgetinstrument
  ,
  jf
  .
  finansforordningen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

10.

Når betingelserne i den relevante basisretsakt for at anvende Den Europæiske Unions Solidaritetsfond er opfyldt, forelægger Kommissionen et forslag om
  det relevante budgetinstrument
  ,
  jf
  .
  finansforordningen
  .

det relevante budgetinstrument

jf

finansforordningen

| 10. | Når betingelserne i den relevante basisretsakt for at anvende Den Europæiske Unions Solidaritetsfond er opfyldt, forelægger Kommissionen et forslag om
  anvendelse heraf. Afgørelsen om at anvende Solidaritetsfonden træffes i fællesskab af Europa-Parlamentet og Rådet.




  Samtidig med at Kommissionen forelægger sit forslag til afgørelse om anvendelse af Solidaritetsfonden, forelægger den et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet om overførsel til de relevante budgetposter.




  I tilfælde af uenighed forelægges spørgsmålet til behandling på næste trepartsmøde om budgettet.




  Overførsler vedrørende Solidaritetsfonden foretages i overensstemmelse med finansforordningen. |
| --- | --- |

10.

Når betingelserne i den relevante basisretsakt for at anvende Den Europæiske Unions Solidaritetsfond er opfyldt, forelægger Kommissionen et forslag om
  anvendelse heraf. Afgørelsen om at anvende Solidaritetsfonden træffes i fællesskab af Europa-Parlamentet og Rådet.

anvendelse heraf. Afgørelsen om at anvende Solidaritetsfonden træffes i fællesskab af Europa-Parlamentet og Rådet.

Samtidig med at Kommissionen forelægger sit forslag til afgørelse om anvendelse af Solidaritetsfonden, forelægger den et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet om overførsel til de relevante budgetposter.

Samtidig med at Kommissionen forelægger sit forslag til afgørelse om anvendelse af Solidaritetsfonden, forelægger den et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet om overførsel til de relevante budgetposter.

I tilfælde af uenighed forelægges spørgsmålet til behandling på næste trepartsmøde om budgettet.

I tilfælde af uenighed forelægges spørgsmålet til behandling på næste trepartsmøde om budgettet.

Overførsler vedrørende Solidaritetsfonden foretages i overensstemmelse med finansforordningen.

Overførsler vedrørende Solidaritetsfonden foretages i overensstemmelse med finansforordningen.

Modifikation 53

Modifikation 53

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Del I

Del I

Afsnit B — punkt 11

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 11. | Hvis Kommissionen finder, at det er nødvendigt at udnytte nødhjælpsreserven, forelægger den Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om overførsel fra reserven til de pågældende budgetposter, jf. finansforordningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

11.

Hvis Kommissionen finder, at det er nødvendigt at udnytte nødhjælpsreserven, forelægger den Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om overførsel fra reserven til de pågældende budgetposter, jf. finansforordningen.

| 11. | Hvis Kommissionen finder, at det er nødvendigt at udnytte nødhjælpsreserven, forelægger den Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om overførsel fra reserven til de pågældende budgetposter, jf. finansforordningen.


  I tilfælde af uenighed forelægges spørgsmålet til behandling på næste trepartsmøde om budgettet. |
| --- | --- |

11.

Hvis Kommissionen finder, at det er nødvendigt at udnytte nødhjælpsreserven, forelægger den Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om overførsel fra reserven til de pågældende budgetposter, jf. finansforordningen.

I tilfælde af uenighed forelægges spørgsmålet til behandling på næste trepartsmøde om budgettet.

I tilfælde af uenighed forelægges spørgsmålet til behandling på næste trepartsmøde om budgettet.

Modifikation 54

Modifikation 54

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Del I

Del I

Afsnit B — punkt 12

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Fleksibilitetsinstrumentet







  12. | Kommissionen forelægger efter at have
  undersøgt alle muligheder for omfordeling af bevillingerne
  under
  det udgiftsområde, hvor der er behov for yderligere midler,
  et forslag om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet.
  I forslaget fastlægges de behov, der skal dækkes, og beløbet.
  Et sådant forslag kan forelægges i forbindelse med et budgetforslag eller forslag til ændringsbudget.


  Fleksibilitetsinstrumentet kan anvendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af budgetproceduren, jf. artikel 314 i TEUF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Fleksibilitetsinstrumentet

Fleksibilitetsinstrumentet

12.

Kommissionen forelægger efter at have
  undersøgt alle muligheder for omfordeling af bevillingerne
  under
  det udgiftsområde, hvor der er behov for yderligere midler,
  et forslag om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet.

undersøgt alle muligheder for omfordeling af bevillingerne

det udgiftsområde, hvor der er behov for yderligere midler,

I forslaget fastlægges de behov, der skal dækkes, og beløbet.
  Et sådant forslag kan forelægges i forbindelse med et budgetforslag eller forslag til ændringsbudget.

Et sådant forslag kan forelægges i forbindelse med et budgetforslag eller forslag til ændringsbudget.

Fleksibilitetsinstrumentet kan anvendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af budgetproceduren, jf. artikel 314 i TEUF.

Fleksibilitetsinstrumentet

Fleksibilitetsinstrumentet

| 12. | Kommissionen forelægger efter at have
  opbrugt margenerne
  under
  de relevante udgiftsområder
  et forslag om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet.
  I forslaget fastlægges de behov, der skal dækkes, og beløbet.
  Fleksibilitetsinstrumentet kan anvendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af budgetproceduren, jf. artikel 314 i TEUF. |
| --- | --- |

12.

Kommissionen forelægger efter at have
  opbrugt margenerne
  under
  de relevante udgiftsområder
  et forslag om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet.

opbrugt margenerne

de relevante udgiftsområder

I forslaget fastlægges de behov, der skal dækkes, og beløbet.

Fleksibilitetsinstrumentet kan anvendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af budgetproceduren, jf. artikel 314 i TEUF.

Modifikation 55

Modifikation 55

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Del I

Del I

Afsnit B — punkt 13

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 13. | Anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter, eller dele heraf, sker på forslag af Kommissionen efter en grundig analyse af alle andre finansielle muligheder.
  Et sådant forslag kan forelægges i forbindelse med et budgetforslag eller forslag til ændringsbudget.


  Margenen til uforudsete udgifter kan anvendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af budgetproceduren, jf. artikel 314 i TEUF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

13.

Anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter, eller dele heraf, sker på forslag af Kommissionen efter en grundig analyse af alle andre finansielle muligheder.
  Et sådant forslag kan forelægges i forbindelse med et budgetforslag eller forslag til ændringsbudget.

Et sådant forslag kan forelægges i forbindelse med et budgetforslag eller forslag til ændringsbudget.

Margenen til uforudsete udgifter kan anvendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af budgetproceduren, jf. artikel 314 i TEUF.

| 13. | Anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter, eller dele heraf, sker på forslag af Kommissionen efter en grundig analyse af alle andre finansielle muligheder.
  Margenen til uforudsete udgifter kan anvendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af budgetproceduren, jf. artikel 314 i TEUF. |
| --- | --- |

13.

Anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter, eller dele heraf, sker på forslag af Kommissionen efter en grundig analyse af alle andre finansielle muligheder.

Margenen til uforudsete udgifter kan anvendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af budgetproceduren, jf. artikel 314 i TEUF.

Modifikation 56

Modifikation 56

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Del II

Del II

Afsnit A — punkt 14a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | 14a. | Med henblik på at lette vedtagelsen af en ny FFR eller en revision heraf og for at give artikel 312, stk. 5, i TEUF virkning indkaldes institutionerne til møder med jævne mellemrum, herunder:







  — | møder mellem formændene som fastsat i traktatens artikel 324 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

14a.

14a.

Med henblik på at lette vedtagelsen af en ny FFR eller en revision heraf og for at give artikel 312, stk. 5, i TEUF virkning indkaldes institutionerne til møder med jævne mellemrum, herunder:

—

møder mellem formændene som fastsat i traktatens artikel 324

møder mellem formændene som fastsat i traktatens artikel 324

| — | orienteringer og afrapporteringer fra Rådets formandskab til en delegation fra Europa-Parlamentet før og efter relevante samlinger i Rådet |
| --- | --- |

—

orienteringer og afrapporteringer fra Rådets formandskab til en delegation fra Europa-Parlamentet før og efter relevante samlinger i Rådet

orienteringer og afrapporteringer fra Rådets formandskab til en delegation fra Europa-Parlamentet før og efter relevante samlinger i Rådet

| — | uformelle trepartsmøder inden for rammerne af Rådets drøftelser med det formål at tage Parlamentets synspunkter i betragtning i alle de dokumenter, der udarbejdes af Rådets formandskab |
| --- | --- |

—

uformelle trepartsmøder inden for rammerne af Rådets drøftelser med det formål at tage Parlamentets synspunkter i betragtning i alle de dokumenter, der udarbejdes af Rådets formandskab

uformelle trepartsmøder inden for rammerne af Rådets drøftelser med det formål at tage Parlamentets synspunkter i betragtning i alle de dokumenter, der udarbejdes af Rådets formandskab

| — | trepartsmøder når både Parlamentet og Rådet har vedtaget deres respektive forhandlingsmandater |
| --- | --- |

—

trepartsmøder når både Parlamentet og Rådet har vedtaget deres respektive forhandlingsmandater

trepartsmøder når både Parlamentet og Rådet har vedtaget deres respektive forhandlingsmandater

| — | gensidigt fremmøde af Rådets formandskab i de relevante parlamentariske udvalg og af Parlamentets forhandlingsteam i de relevante rådssammensætninger. |
| --- | --- |

—

gensidigt fremmøde af Rådets formandskab i de relevante parlamentariske udvalg og af Parlamentets forhandlingsteam i de relevante rådssammensætninger.

gensidigt fremmøde af Rådets formandskab i de relevante parlamentariske udvalg og af Parlamentets forhandlingsteam i de relevante rådssammensætninger.

Parlamentet og Rådet tilsender hinanden alle dokumenter, som formelt vedtages i deres respektive forberedende organer, eller som indgives på deres vegne, så snart de foreligger.

Parlamentet og Rådet tilsender hinanden alle dokumenter, som formelt vedtages i deres respektive forberedende organer, eller som indgives på deres vegne, så snart de foreligger.

Modifikation 57

Modifikation 57

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Del II

Del II

Afsnit B — punkt 15 — led 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| — | Den Europæiske Udviklingsfonds (EUF's), den europæiske finansielle stabiliseringsfacilitets (EFSF's), den europæiske stabilitetsmekanismes (ESM's) og andre mulige fremtidige mekanismers indtægter, udgifter, aktiver og passiver |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

—

Den Europæiske Udviklingsfonds (EUF's), den europæiske finansielle stabiliseringsfacilitets (EFSF's), den europæiske stabilitetsmekanismes (ESM's) og andre mulige fremtidige mekanismers indtægter, udgifter, aktiver og passiver

| — | Den Europæiske Udviklingsfonds (EUF's), den europæiske finansielle stabiliseringsfacilitets (EFSF's), den europæiske stabilitetsmekanismes (ESM's) og andre mulige fremtidige mekanismers indtægter, udgifter, aktiver og passiver
  , som ikke finansieres over EU-budgettet, men som har til formål at støtte Unionens politiske mål, der følger af traktaterne |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Udviklingsfonds (EUF's), den europæiske finansielle stabiliseringsfacilitets (EFSF's), den europæiske stabilitetsmekanismes (ESM's) og andre mulige fremtidige mekanismers indtægter, udgifter, aktiver og passiver
  , som ikke finansieres over EU-budgettet, men som har til formål at støtte Unionens politiske mål, der følger af traktaterne

, som ikke finansieres over EU-budgettet, men som har til formål at støtte Unionens politiske mål, der følger af traktaterne

Modifikation 58

Modifikation 58

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Del II

Del II

Afsnit B — punkt 15a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | 15a. | Når Kommissionen vedtager selvstændige overførsler i henhold til finansforordningens artikel 30, stk. 1, underretter den straks budgetmyndigheden om den detaljerede begrundelse for sådanne overførsler. Når Parlamentet eller Rådet tager forbehold vedrørende en selvstændig overførsel, tager Kommissionen stilling til det, herunder om nødvendigt ved at tilbageføre overførslen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

15a.

15a.

Når Kommissionen vedtager selvstændige overførsler i henhold til finansforordningens artikel 30, stk. 1, underretter den straks budgetmyndigheden om den detaljerede begrundelse for sådanne overførsler. Når Parlamentet eller Rådet tager forbehold vedrørende en selvstændig overførsel, tager Kommissionen stilling til det, herunder om nødvendigt ved at tilbageføre overførslen.

Modifikation 59

Modifikation 59

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Del III

Del III

Afsnit A — punkt 24a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | 24a. | Når budgetmyndigheden inden for rammerne af budgetproceduren træffer afgørelse om specifikke forhøjelser, modregner Kommissionen ikke nogen af disse i de efterfølgende år af sin finansielle programmering, medmindre førstnævnte specifikt giver anvisning herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

24a.

24a.

Når budgetmyndigheden inden for rammerne af budgetproceduren træffer afgørelse om specifikke forhøjelser, modregner Kommissionen ikke nogen af disse i de efterfølgende år af sin finansielle programmering, medmindre førstnævnte specifikt giver anvisning herom.

Modifikation 60

Modifikation 60

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Bilag

Bilag

Del A — punkt 1a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | 1a. | Hver institution forpligter sig til at afstå fra at tilsende de øvrige institutioner ikkehastende budgetstillinger, overførsler eller andre underretninger, der indebærer aktivering af frister i deres ferieperioder, således at det sikres, at hver institution kan udøve sine proceduremæssige beføjelser på behørig vis.



  Institutionernes tjenestegrene underretter i god tid hinanden om deres respektive institutioners datoer for arbejdsfrie perioder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

1a.

1a.

Hver institution forpligter sig til at afstå fra at tilsende de øvrige institutioner ikkehastende budgetstillinger, overførsler eller andre underretninger, der indebærer aktivering af frister i deres ferieperioder, således at det sikres, at hver institution kan udøve sine proceduremæssige beføjelser på behørig vis.

Institutionernes tjenestegrene underretter i god tid hinanden om deres respektive institutioners datoer for arbejdsfrie perioder.

Institutionernes tjenestegrene underretter i god tid hinanden om deres respektive institutioners datoer for arbejdsfrie perioder.

Modifikation 61

Modifikation 61

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Bilag

Bilag

Del B — punkt 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 2. | I god tid inden Kommissionens vedtagelse af budgetforslaget indkaldes der til et trepartsmøde, hvor budgetprioriteterne for det kommende regnskabsår skal drøftes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

2.

I god tid inden Kommissionens vedtagelse af budgetforslaget indkaldes der til et trepartsmøde, hvor budgetprioriteterne for det kommende regnskabsår skal drøftes.

| 2. | I god tid inden Kommissionens vedtagelse af budgetforslaget indkaldes der til et trepartsmøde, hvor budgetprioriteterne for det kommende regnskabsår
  og eventuelle spørgsmål foranlediget af gennemførelsen af budgettet i det indeværende regnskabsår
  skal drøftes. |
| --- | --- |

2.

I god tid inden Kommissionens vedtagelse af budgetforslaget indkaldes der til et trepartsmøde, hvor budgetprioriteterne for det kommende regnskabsår
  og eventuelle spørgsmål foranlediget af gennemførelsen af budgettet i det indeværende regnskabsår
  skal drøftes.

og eventuelle spørgsmål foranlediget af gennemførelsen af budgettet i det indeværende regnskabsår

Modifikation 62

Modifikation 62

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Bilag

Bilag

Del C — punkt 8

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 8. | Af hensyn til loyalt og forsvarligt institutionelt samarbejde forpligter Europa-Parlamentet og Rådet sig til at opretholde regelmæssige og aktive kontakter på alle niveauer gennem deres respektive forhandlere under hele budgetproceduren og navnlig under forligsperioden. Europa-Parlamentet og Rådet påtager sig at sikre rettidig og konstant gensidig udveksling af relevante oplysninger og dokumenter på både formelt og uformelt niveau
  samt
  til at
  holde
  tekniske eller uformelle møder efter behov under forligsperioden i samarbejde med Kommissionen. Kommissionen sikrer rettidig og lige adgang til oplysninger og dokumenter for Europa-Parlamentet og Rådet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

8.

Af hensyn til loyalt og forsvarligt institutionelt samarbejde forpligter Europa-Parlamentet og Rådet sig til at opretholde regelmæssige og aktive kontakter på alle niveauer gennem deres respektive forhandlere under hele budgetproceduren og navnlig under forligsperioden. Europa-Parlamentet og Rådet påtager sig at sikre rettidig og konstant gensidig udveksling af relevante oplysninger og dokumenter på både formelt og uformelt niveau
  samt
  til at
  holde
  tekniske eller uformelle møder efter behov under forligsperioden i samarbejde med Kommissionen. Kommissionen sikrer rettidig og lige adgang til oplysninger og dokumenter for Europa-Parlamentet og Rådet.

samt

holde

| 8. | Af hensyn til loyalt og forsvarligt institutionelt samarbejde forpligter Europa-Parlamentet og Rådet sig til at opretholde regelmæssige og aktive kontakter på alle niveauer gennem deres respektive forhandlere under hele budgetproceduren og navnlig under forligsperioden. Europa-Parlamentet og Rådet påtager sig at sikre rettidig og konstant gensidig udveksling af relevante oplysninger og dokumenter på både formelt og uformelt niveau
  , navnlig ved at tilsende hinanden alle de proceduremæssige dokumenter, der vedtages i deres respektive forberedende organer, så snart de foreligger. De forpligter sig endvidere
  til at
  afholde
  tekniske eller uformelle møder efter behov under forligsperioden i samarbejde med Kommissionen. Kommissionen sikrer rettidig og lige adgang til oplysninger og dokumenter for Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

8.

Af hensyn til loyalt og forsvarligt institutionelt samarbejde forpligter Europa-Parlamentet og Rådet sig til at opretholde regelmæssige og aktive kontakter på alle niveauer gennem deres respektive forhandlere under hele budgetproceduren og navnlig under forligsperioden. Europa-Parlamentet og Rådet påtager sig at sikre rettidig og konstant gensidig udveksling af relevante oplysninger og dokumenter på både formelt og uformelt niveau
  , navnlig ved at tilsende hinanden alle de proceduremæssige dokumenter, der vedtages i deres respektive forberedende organer, så snart de foreligger. De forpligter sig endvidere
  til at
  afholde
  tekniske eller uformelle møder efter behov under forligsperioden i samarbejde med Kommissionen. Kommissionen sikrer rettidig og lige adgang til oplysninger og dokumenter for Europa-Parlamentet og Rådet.

, navnlig ved at tilsende hinanden alle de proceduremæssige dokumenter, der vedtages i deres respektive forberedende organer, så snart de foreligger. De forpligter sig endvidere

afholde

Modifikation 63

Modifikation 63

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Bilag

Bilag

Del D — punkt 12a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | 12a. | Europa-Parlamentet og Rådet holder møder med adgang for offentligheden, når de vedtager deres respektive holdninger til budgetforslaget. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

12a.

12a.

Europa-Parlamentet og Rådet holder møder med adgang for offentligheden, når de vedtager deres respektive holdninger til budgetforslaget.

Modifikation 64

Modifikation 64

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Bilag

Bilag

Del E — punkt 15

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 15. | Europa-Parlamentet og Rådet skal i Forligsudvalget være repræsenteret
  på et passende niveau
  , der gør det muligt for hver delegation at forpligte sin respektive institution politisk, og at faktiske fremskridt hen imod den endelige aftale kan finde sted. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

15.

Europa-Parlamentet og Rådet skal i Forligsudvalget være repræsenteret
  på et passende niveau
  , der gør det muligt for hver delegation at forpligte sin respektive institution politisk, og at faktiske fremskridt hen imod den endelige aftale kan finde sted.

på et passende niveau

| 15. | Både
  Europa-Parlamentet og Rådet skal i Forligsudvalget være repræsenteret
  af medlemmer af begge institutioner
  , der gør det muligt for hver delegation at forpligte sin respektive institution politisk, og at faktiske fremskridt hen imod den endelige aftale kan finde sted. |
| --- | --- |

15.

Både
  Europa-Parlamentet og Rådet skal i Forligsudvalget være repræsenteret
  af medlemmer af begge institutioner
  , der gør det muligt for hver delegation at forpligte sin respektive institution politisk, og at faktiske fremskridt hen imod den endelige aftale kan finde sted.

Både

af medlemmer af begge institutioner

Modifikation 65

Modifikation 65

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Bilag

Bilag

Del E — punkt 19

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 19. | Datoerne for Forligsudvalgets møder og for trepartsmøderne aftales på forhånd mellem de tre institutioner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

19.

Datoerne for Forligsudvalgets møder og for trepartsmøderne aftales på forhånd mellem de tre institutioner.

| 19. | Datoerne for Forligsudvalgets møder og for trepartsmøderne aftales på forhånd mellem de tre institutioner.
  Der kan efter behov arrangeres yderligere møder, også på teknisk plan, under forligsperioden. |
| --- | --- |

19.

Datoerne for Forligsudvalgets møder og for trepartsmøderne aftales på forhånd mellem de tre institutioner.
  Der kan efter behov arrangeres yderligere møder, også på teknisk plan, under forligsperioden.

Der kan efter behov arrangeres yderligere møder, også på teknisk plan, under forligsperioden.

Modifikation 66

Modifikation 66

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Bilag

Bilag

Del E — punkt 21a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | 21a. | For at gøre fuld brug af den forligsperiode på 21 dage, der er fastsat i traktaten, og for at give institutionerne mulighed for at ajourføre deres respektive forhandlingspositioner, forpligter Europa-Parlamentet og Rådet sig til at undersøge status for forligsproceduren på hvert møde i deres relevante forberedende organer i hele ovennævnte periode og afholder sig fra at udskyde dette til de afsluttende faser af proceduren. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

21a.

21a.

For at gøre fuld brug af den forligsperiode på 21 dage, der er fastsat i traktaten, og for at give institutionerne mulighed for at ajourføre deres respektive forhandlingspositioner, forpligter Europa-Parlamentet og Rådet sig til at undersøge status for forligsproceduren på hvert møde i deres relevante forberedende organer i hele ovennævnte periode og afholder sig fra at udskyde dette til de afsluttende faser af proceduren.

Modifikation 67

Modifikation 67

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Bilag

Bilag

Del G — overskrift

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Del G. Uindfriede forpligtelser (reste à liquider) (UF) | Del G.
  Budgetgennemførelse, betalinger og
  uindfriede forpligtelser (reste à liquider) (UF) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

Del G. Uindfriede forpligtelser (reste à liquider) (UF)

Del G.
  Budgetgennemførelse, betalinger og
  uindfriede forpligtelser (reste à liquider) (UF)

Budgetgennemførelse, betalinger og

Modifikation 68

Modifikation 68

Forslag til interinstitutionel aftale

Forslag til interinstitutionel aftale

Bilag

Bilag

Del G — punkt 36

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 36. | I betragtning af behovet for at sikre en velordnet udvikling i de samlede betalingsbevillinger i forhold til forpligtelsesbevillingerne for at undgå et unormalt skift i UF fra det ene år til det andet er Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen enige om nøje at overvåge niveauet for UF for at mindske risikoen for at hindre gennemførelsen af EU-programmer på grund af en mangel på betalingsbevillinger hen mod afslutningen af FFR.


  For at sikre et omfang og en profil for betalingerne inden for alle udgiftsområder, der er til at håndtere, skal frigørelsesreglerne anvendes stringent inden for alle udgiftsområder, navnlig reglerne for automatiske frigørelser.


  Under budgetproceduren mødes institutionerne regelmæssigt for i fællesskab at vurdere status og perspektiverne for gennemførelsen af budgettet i indeværende og de kommende år. Dette sker i form af særlige interinstitutionelle møder på et passende niveau, forud for hvilke Kommissionen leverer en detaljeret status over betalingsgennemførelse, modtagne anmodninger om godtgørelse og reviderede overslag, opdelt i midler og medlemsstater. For at sikre, at Unionen kan opfylde alle sine finansielle forpligtelser i forbindelse med eksisterende og fremtidige forpligtelser i perioden 2021-2027 i overensstemmelse med artikel 323 i TEUF, analyserer og drøfter Europa-Parlamentet og Rådet navnlig Kommissionens overslag med hensyn til størrelsen af de nødvendige betalingsbevillinger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

36.

I betragtning af behovet for at sikre en velordnet udvikling i de samlede betalingsbevillinger i forhold til forpligtelsesbevillingerne for at undgå et unormalt skift i UF fra det ene år til det andet er Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen enige om nøje at overvåge niveauet for UF for at mindske risikoen for at hindre gennemførelsen af EU-programmer på grund af en mangel på betalingsbevillinger hen mod afslutningen af FFR.

For at sikre et omfang og en profil for betalingerne inden for alle udgiftsområder, der er til at håndtere, skal frigørelsesreglerne anvendes stringent inden for alle udgiftsområder, navnlig reglerne for automatiske frigørelser.

For at sikre et omfang og en profil for betalingerne inden for alle udgiftsområder, der er til at håndtere, skal frigørelsesreglerne anvendes stringent inden for alle udgiftsområder, navnlig reglerne for automatiske frigørelser.

Under budgetproceduren mødes institutionerne regelmæssigt for i fællesskab at vurdere status og perspektiverne for gennemførelsen af budgettet i indeværende og de kommende år. Dette sker i form af særlige interinstitutionelle møder på et passende niveau, forud for hvilke Kommissionen leverer en detaljeret status over betalingsgennemførelse, modtagne anmodninger om godtgørelse og reviderede overslag, opdelt i midler og medlemsstater. For at sikre, at Unionen kan opfylde alle sine finansielle forpligtelser i forbindelse med eksisterende og fremtidige forpligtelser i perioden 2021-2027 i overensstemmelse med artikel 323 i TEUF, analyserer og drøfter Europa-Parlamentet og Rådet navnlig Kommissionens overslag med hensyn til størrelsen af de nødvendige betalingsbevillinger.

| 36. | I betragtning af behovet for at sikre en velordnet udvikling i de samlede betalingsbevillinger i forhold til forpligtelsesbevillingerne for at undgå et unormalt skift i UF fra det ene år til det andet er Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen enige om nøje at overvåge
  betalingsoverslagene og
  niveauet for UF for at mindske risikoen for at hindre gennemførelsen af EU-programmer på grund af en mangel på betalingsbevillinger hen mod afslutningen af FFR.
  Under budgetproceduren mødes institutionerne regelmæssigt for i fællesskab at vurdere status og perspektiverne for gennemførelsen af budgettet i indeværende og de kommende år. Dette sker i form af særlige interinstitutionelle møder på et passende niveau, forud for hvilke Kommissionen leverer en detaljeret status over betalingsgennemførelse, modtagne anmodninger om godtgørelse og reviderede overslag
  på kort eller lang sigt
  , opdelt i midler og medlemsstater. For at sikre, at Unionen kan opfylde alle sine finansielle forpligtelser i forbindelse med eksisterende og fremtidige forpligtelser i perioden 2021-2027 i overensstemmelse med artikel 323 i TEUF, analyserer og drøfter Europa-Parlamentet og Rådet navnlig Kommissionens overslag med hensyn til størrelsen af de nødvendige betalingsbevillinger. |
| --- | --- |

36.

I betragtning af behovet for at sikre en velordnet udvikling i de samlede betalingsbevillinger i forhold til forpligtelsesbevillingerne for at undgå et unormalt skift i UF fra det ene år til det andet er Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen enige om nøje at overvåge
  betalingsoverslagene og
  niveauet for UF for at mindske risikoen for at hindre gennemførelsen af EU-programmer på grund af en mangel på betalingsbevillinger hen mod afslutningen af FFR.

betalingsoverslagene og

Under budgetproceduren mødes institutionerne regelmæssigt for i fællesskab at vurdere status og perspektiverne for gennemførelsen af budgettet i indeværende og de kommende år. Dette sker i form af særlige interinstitutionelle møder på et passende niveau, forud for hvilke Kommissionen leverer en detaljeret status over betalingsgennemførelse, modtagne anmodninger om godtgørelse og reviderede overslag
  på kort eller lang sigt
  , opdelt i midler og medlemsstater. For at sikre, at Unionen kan opfylde alle sine finansielle forpligtelser i forbindelse med eksisterende og fremtidige forpligtelser i perioden 2021-2027 i overensstemmelse med artikel 323 i TEUF, analyserer og drøfter Europa-Parlamentet og Rådet navnlig Kommissionens overslag med hensyn til størrelsen af de nødvendige betalingsbevillinger.

på kort eller lang sigt

o

oo

| 53. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

53.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0075 og P8_TA(2018)0076.

1

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0226.

2

(3)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 249.

3

(4)  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 1.

4

(5)  EUT C 242 af 10.7.2018, s. 24.

5

---

Bilag I — FFR 2021-2027: lofter og instrumenter uden for lofterne (2018-priser)

| (i mio. EUR — 2018-priser) |
| --- |
| | Kommissionens forslag | Parlamentets holdning |
| Forpligtelsesbevillinger | I alt


  2021-2027 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | I alt


  2021-2027 |
| I. | Det indre marked, innovation og det digitale område |

(i mio. EUR — 2018-priser)

Kommissionens forslag

Parlamentets holdning

Forpligtelsesbevillinger

I alt

2021-2027

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

I alt

2021-2027

I.

166 303

31 035

31 006

31 297

30 725

30 615

30 757

30 574

216 010

| II. | Samhørighed og værdier |
| --- | --- |

II.

391 974

60 026

62 887

64 979

65 785

66 686

69 204

67 974

457 540

herunder: Økonomisk, social og territorial samhørighed

330 642

52 143

52 707

53 346

53 988

54 632

55 286

55 994

378 097

| III. | Naturressourcer og miljø |
| --- | --- |

III.

336 623

57 780

57 781

57 789

57 806

57 826

57 854

57 881

404 718

| IV. | Migration og grænseforvaltning |
| --- | --- |

IV.

30 829

3 227

4 389

4 605

4 844

4 926

5 066

5 138

32 194

| V. | Sikkerhed og forsvar |
| --- | --- |

V.

24 323

3 202

3 275

3 223

3 324

3 561

3 789

4 265

24 639

| VI. | Naboområder og verden |
| --- | --- |

VI.

108 929

15 368

15 436

15 616

15 915

16 356

16 966

17 729

113 386

| VII. | Europæisk offentlig forvaltning |
| --- | --- |

VII.

75 602

10 388

10 518

10 705

10 864

10 910

11 052

11 165

75 602

herunder: Institutionernes administrative udgifter

58 547

8 128

8 201

8 330

8 432

8 412

8 493

8 551

58 547

FORPLIGTELSESBEVILLINGER I ALT

1 134 583

181 025

185 293

188 215

189 262

190 880

194 688

194 727

1 324 089

i % af BNI

1,11  %

1,29  %

1,31  %

1,31  %

1,30  %

1,30  %

1,31  %

1,29  %

1,30  %

BETALINGSBEVILLINGER I ALT

1 104 805

174 088

176 309

186 391

187 490

188 675

189 961

191 398

1 294 311

i % af BNI

1,08  %

1,24  %

1,24  %

1,30  %

1,29  %

1,28  %

1,28  %

1,27  %

1,27  %

UDEN FOR FFR-LOFTERNE

Nødhjælpsreserven

4 200

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

7 000

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

1 400

200

200

200

200

200

200

200

1 400

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF)

4 200

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

7 000

Fleksibilitetsinstrumentet

7 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

14 000

Den europæiske stabiliseringsfunktion for investeringer

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Den europæiske fredsfacilitet

9 223

753

970

1 177

1 376

1 567

1 707

1 673

9 223

I ALT UDEN FOR FFR-LOFTERNE

26 023

4 953

5 170

5 377

5 576

5 767

5 907

5 873

38 623

I ALT FFR + UDEN FOR FFR-LOFTERNE

1 160 606

185 978

190 463

193 592

194 838

196 647

200 595

200 600

1 362 712

i % af BNI

1,14  %

1,32  %

1,34  %

1,35  %

1,34  %

1,34  %

1,35  %

1,33  %

1,34  %

---

Bilag II — FFR 2021-2027: lofter og instrumenter uden for lofterne (løbende priser)

| (i mio. EUR — løbende priser) |
| --- |
| | Kommissionens forslag | Parlamentets holdning |
| Forpligtelsesbevillinger | I alt


  2021-2027 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | I alt


  2021-2027 |
| I. | Det indre marked, innovation og det digitale område |

(i mio. EUR — løbende priser)

Kommissionens forslag

Parlamentets holdning

Forpligtelsesbevillinger

I alt

2021-2027

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

I alt

2021-2027

I.

187 370

32 935

33 562

34 555

34 601

35 167

36 037

36 539

243 395

| II. | Samhørighed og værdier |
| --- | --- |

II.

442 412

63 700

68 071

71 742

74 084

76 601

81 084

81 235

516 517

herunder: Økonomisk, social og territorial samhørighed

373 000

55 335

57 052

58 899

60 799

62 756

64 776

66 918

426 534

| III. | Naturressourcer og miljø |
| --- | --- |

III.

378 920

61 316

62 544

63 804

65 099

66 424

67 785

69 174

456 146

| IV. | Migration og grænseforvaltning |
| --- | --- |

IV.

34 902

3 425

4 751

5 084

5 455

5 658

5 936

6 140

36 448

| V. | Sikkerhed og forsvar |
| --- | --- |

V.

27 515

3 397

3 545

3 559

3 743

4 091

4 439

5 098

27 872

| VI. | Naboområder og verden |
| --- | --- |

VI.

123 002

16 308

16 709

17 242

17 923

18 788

19 878

21 188

128 036

| VII. | Europæisk offentlig forvaltning |
| --- | --- |

VII.

85 287

11 024

11 385

11 819

12 235

12 532

12 949

13 343

85 287

herunder: Institutionernes administrative udgifter

66 028

8 625

8 877

9 197

9 496

9 663

9 951

10 219

66 028

FORPLIGTELSESBEVILLINGER I ALT

1 279 408

192 105

200 567

207 804

213 140

219 261

228 107

232 717

1 493 701

i % af BNI

1,11  %

1,29  %

1,31  %

1,31  %

1,30  %

1,30  %

1,31  %

1,29  %

1,30  %

BETALINGSBEVILLINGER I ALT

1 246 263

184 743

190 843

205 790

211 144

216 728

222 569

228 739

1 460 556

i % af BNI

1,08  %

1,24  %

1,24  %

1,30  %

1,29  %

1,28  %

1,28  %

1,27  %

1,27  %

UDEN FOR FFR-LOFTERNE

Nødhjælpsreserven

4 734

1 061

1 082

1 104

1 126

1 149

1 172

1 195

7 889

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

1 578

212

216

221

225

230

234

239

1 578

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF)

4 734

1 061

1 082

1 104

1 126

1 149

1 172

1 195

7 889

Fleksibilitetsinstrumentet

7 889

2 122

2 165

2 208

2 252

2 297

2 343

2 390

15 779

Den europæiske stabiliseringsfunktion for investeringer

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Den europæiske fredsfacilitet

10 500

800

1 050

1 300

1 550

1 800

2 000

2 000

10 500

I ALT UDEN FOR FFR-LOFTERNE

29 434

5 256

5 596

5 937

6 279

6 624

6 921

7 019

43 633

I ALT FFR + UDEN FOR FFR-LOFTERNE

1 308 843

197 361

206 163

213 741

219 419

225 885

235 028

239 736

1 537 334

i % af BNI

1,14  %

1,32  %

1,34  %

1,35  %

1,34  %

1,34  %

1,35  %

1,33  %

1,34  %

---

Bilag III — FFR 2021-2027: fordeling pr. program (2018-priser)

OBS: Tabellerne er til sammenligningsformål opstillet efter strukturen i de enkelte EU-programmer som foreslået af Kommissionen, uden at dette foregriber eventuelle ændringer heraf, der måtte blive anmodet om i den lovgivningsprocedure, der fører til vedtagelsen af disse programmer.

| (i mio. EUR — 2018-priser) |
| --- |
| | FFR 2014-2020 (EU27+EUF) | Kommissionens forslag 2021-2027 | Parlamentets holdning


  2021-2027 |
| I. | Det indre marked, innovation og det digitale område |

(i mio. EUR — 2018-priser)

FFR 2014-2020 (EU27+EUF)

Kommissionens forslag 2021-2027

Parlamentets holdning

2021-2027

I.

116 361

166 303

216 010

| 1. | Forskning og innovation |
| --- | --- |

1.

69 787

91 028

127 537

Horisont Europa

64 674

83 491

120 000

Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram

2 119

2 129

2 129

International termonuklear forsøgsreaktor (ITER)

2 992

5 406

5 406

Andet

2

2

2

| 2. | Europæiske strategiske investeringer |
| --- | --- |

2.

31 886

44 375

51 798

InvestEU-fonden

3 968

13 065

14 065

Connecting Europe-faciliteten (CEF) (samlet udg.omr. 1-bidrag)

herunder:

17 579

21 721

28 083

CEF-Transport

12 393

11 384

17 746

CEF-Energi

4 185

7 675

7 675

CEF-Digital

1 001

2 662

2 662

Programmet for et digitalt Europa

172

8 192

8 192

Andet

9 097

177

177

Decentrale agenturer

1 069

1 220

1 281

| 3. | Det indre marked |
| --- | --- |

3.

5 100

5 672

8 423

Programmet for det indre marked (inkl. Cosme)

3 547

3 630

5 823

EU-program til bekæmpelse af svig

156

161

322

Samarbejde på beskatningsområdet (Fiscalis)

226

239

300

Samarbejde på toldområdet (Customs)

536

843

843

Bæredygtig turisme

300

Andet

61

87

87

Decentrale agenturer

575

714

748

| 4. | Rummet |
| --- | --- |

4.

11 502

14 404

15 225

Det europæiske rumprogram

11 308

14 196

15 017

Decentrale agenturer

194

208

208

Margen

-1 913

10 824

13 026

| II. | Samhørighed og værdier |
| --- | --- |

II.

387 250

391 974

457 540

| 5. | Regional udvikling og samhørighed |
| --- | --- |

5.

272 647

242 209

272 647

EFRU + Samhørighedsfonden herunder:

272 411

241 996

272 411

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling

196 564

200 622

Samhørighedsfonden

75 848

41 374

heraf bidrag til CEF-Transport

11 487

10 000

Bistand til det tyrkisk-cypriotiske samfund

236

213

236

| 6. | Den Økonomiske og Monetære Union |
| --- | --- |

6.

273

22 281

22 281

Støtteprogrammet for strukturreformer

185

22 181

22 181

Beskyttelse af euroen mod falskmøntneri

7

7

7

Andet

81

93

93

| 7. | Investering i mennesker, social samhørighed og værdier |
| --- | --- |

7.

115 729

123 466

157 612

Den Europæiske Socialfond+
  (inklusive 5,9  mia. EUR til en børnegaranti)

96 216

89 688

106 781

heraf sundhed, beskæftigelse og social innovation

1 075

1 042

1 095

Erasmus+

13 699

26 368

41 097

Det europæiske solidaritetskorps

373

1 113

1 113

Et Kreativt Europa

1 403

1 642

2 806

Retslige anliggender

316

271

316

Rettigheder og værdier
  , inklusive mindst 500 mio. EUR til indsatsområdet EU's værdier

594

570

1 627

Andet

1 158

1 185

1 185

Decentrale agenturer

1 971

2 629

2 687

Margen

-1 399

4 018

4 999

| III. | Naturressourcer og miljø |
| --- | --- |

III.

399 608

336 623

404 718

| 8. | Landbrug og havpolitik |
| --- | --- |

8.

390 155

330 724

391 198

EGFL + ELFUL herunder:

382 855

324 284

383 255

Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL)

286 143

254 247

Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)

96 712

70 037

Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

6 243

5 448

6 867

Andet

962

878

962

Decentrale agenturer

95

113

113

| 9. | Miljø og klimaindsats |
| --- | --- |

9.

3 492

5 085

11 520

Programmet for miljø- og klimaindsatsen (LIFE)

3 221

4 828

6 442

Fonden for en retfærdig energiomstilling

4 800

Decentrale agenturer

272

257

278

Margen

5 960

814

1 999

| IV. | Migration og grænseforvaltning |
| --- | --- |

IV.

10 051

30 829

32 194

| 10. | Migration |
| --- | --- |

10.

7 180

9 972

10 314

Asyl- og Migrationsfonden

6 745

9 205

9 205

Decentrale agenturer (*1)

435

768

1 109

| 11. | Grænseforvaltning |
| --- | --- |

11.

5 492

18 824

19 848

Fonden for Integreret Grænseforvaltning

2 773

8 237

8 237

Decentrale agenturer (*1)

2 720

10 587

11 611

Margen

-2 621

2 033

2 033

| V. | Sikkerhed og forsvar |
| --- | --- |

V.

1 964

24 323

24 639

| 12. | Sikkerhed |
| --- | --- |

12.

3 455

4 255

4 571

Fonden for Intern Sikkerhed

1 200

2 210

2 210

Nedlukning af nukleare anlæg

herunder:

1 359

1 045

1 359

Nedlukning af nukleare anlæg (Litauen)

459

490

692

Nuklear sikkerhed og nedlukning af nukleare anlæg (herunder i Bulgarien og Slovakiet)

900

555

667

Decentrale agenturer

896

1 001

1 002

| 13. | Forsvar |
| --- | --- |

13.

575

17 220

17 220

Den Europæiske Forsvarsfond

575

11 453

11 453

Militær mobilitet

0

5 767

5 767

| 14. | Kriserespons |
| --- | --- |

14.

1 222

1 242

1 242

EU-civilbeskyttelsesmekanisme (rescEU)

560

1 242

1 242

Andet

662

p.m.

p.m.

Margen

-3 289

1 606

1 606

| VI. | Naboområder og verden |
| --- | --- |

VI.

96 295

108 929

113 386

| 15. | Foranstaltninger udadtil |
| --- | --- |

15.

85 313

93 150

96 809

Instrument(er) til støtte for naboskabs- og udviklingspolitikker, herunder EUF-efterfølgeren og en investeringsplan for Afrika

71 767

79 216

82 716

Humanitær bistand

8 729

9 760

9 760

Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)

2 101

2 649

2 649

Oversøiske lande og territorier (herunder Grønland)

594

444

594

Andet

801

949

949

Decentrale agenturer

144

132

141

| 16. | Førtiltrædelsesbistand |
| --- | --- |

16.

13 010

12 865

13 010

Førtiltrædelsesbistand

13 010

12 865

13 010

Margen

-2 027

2 913

3 567

| VII. | Europæisk offentlig forvaltning |
| --- | --- |

VII.

70 791

75 602

75 602

Europaskolerne og pensioner

14 047

17 055

17 055

Institutionernes administrative udgifter

56 744

58 547

58 547

I ALT

1 082 320

1 134 583

1 324 089

I % af BNI (EU-27)

1,16  %

1,11  %

1,30  %

---

(*1)  Europa-Parlamentets beløb til decentrale agenturer i klynge 10 og 11 omfatter de finansielle virkninger af Kommissionens forslag af 12. september 2018 om EASO og den europæiske grænse- og kystvagt.

---

Bilag IV — FFR 2021-2027: fordeling pr. program (løbende priser)

| (i mio. EUR — løbende priser) |
| --- |
| | FFR 2014-2020 (EU27+EUF) | Kommissionens forslag 2021-2027 | Parlamentets holdning


  2021-2027 |
| I. | Det indre marked, innovation og det digitale område |

(i mio. EUR — løbende priser)

FFR 2014-2020 (EU27+EUF)

Kommissionens forslag 2021-2027

Parlamentets holdning

2021-2027

I.

114 538

187 370

243 395

| 1. | Forskning og innovation |
| --- | --- |

1.

68 675

102 573

143 721

Horisont Europa

63 679

94 100

135 248

Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram

2 085

2 400

2 400

International termonuklear forsøgsreaktor (ITER)

2 910

6 070

6 070

Andet

1

3

3

| 2. | Europæiske strategiske investeringer |
| --- | --- |

2.

31 439

49 973

58 340

InvestEU-fonden

3 909

14 725

15 852

Connecting Europe-faciliteten (CEF) (samlet udg.omr. 1-bidrag)

herunder:

17 435

24 480

31 651

CEF-Transport

12 281

12 830

20 001

CEF-Energi

4 163

8 650

8 650

CEF-Digital

991

3 000

3 000

Programmet for et digitalt Europa

169

9 194

9 194

Andet

8 872

200

200

Decentrale agenturer

1 053

1 374

1 444

| 3. | Det indre marked |
| --- | --- |

3.

5 017

6 391

9 494

Programmet for det indre marked (inkl. Cosme)

3 485

4 089

6 563

EU-program til bekæmpelse af svig

153

181

363

Samarbejde på beskatningsområdet (Fiscalis)

222

270

339

Samarbejde på toldområdet (Customs)

526

950

950

Bæredygtig turisme

338

Andet

59

98

98

Decentrale agenturer

572

804

843

| 4. | Rummet |
| --- | --- |

4.

11 274

16 235

17 160

Det europæiske rumprogram

11 084

16 000

16 925

Decentrale agenturer

190

235

235

Margen

-1 866

12 198

14 680

| II. | Samhørighed og værdier |
| --- | --- |

II.

380 738

442 412

516 517

| 5. | Regional udvikling og samhørighed |
| --- | --- |

5.

268 218

273 240

307 578

EFRU + Samhørighedsfonden herunder:

267 987

273 000

307 312

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling

193 398

226 308

Samhørighedsfonden

74 589

46 692

heraf bidrag til CEF-Transport

11 306

11 285

Bistand til det tyrkisk-cypriotiske samfund

231

240

266

| 6. | Den Økonomiske og Monetære Union |
| --- | --- |

6.

275

25 113

25 113

Støtteprogrammet for strukturreformer

188

25 000

25 000

Beskyttelse af euroen mod falskmøntneri

7

8

8

Andet

79

105

105

| 7. | Investering i mennesker, social samhørighed og værdier |
| --- | --- |

7.

113 636

139 530

178 192

Den Europæiske Socialfond+
  (inklusive 5,9  mia. EUR i 2018-priser til en børnegaranti)

94 382

101 174

120 457

heraf sundhed, beskæftigelse og social innovation

1 055

1 174

1 234

Erasmus+

13 536

30 000

46 758

Det europæiske solidaritetskorps

378

1 260

1 260

Et Kreativt Europa

1 381

1 850

3 162

Retslige anliggender

305

356

Rettigheder og værdier
  , inklusive mindst 500 mio. EUR i 2018-priser til indsatsområdet EU's værdier

642

1 834

Andet

1 131

1 334

1 334

Decentrale agenturer

1 936

2 965

3 030

Margen

-1 391

4 528

5 634

| III. | Naturressourcer og miljø |
| --- | --- |

III.

391 849

378 920

456 146

| 8. | Landbrug og havpolitik |
| --- | --- |

8.

382 608

372 264

440 898

EGFL + ELFUL herunder:

375 429

365 006

431 946

Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL)

280 351

286 195

Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)

95 078

78 811

Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

6 139

6 140

7 739

Andet

946

990

1 085

Decentrale agenturer

94

128

128

| 9. | Miljø og klimaindsats |
| --- | --- |

9.

3 437

5 739

12 995

Programmet for miljø- og klimaindsatsen (LIFE)

3 170

5 450

7 272

Fonden for en retfærdig energiomstilling

5 410

Decentrale agenturer

267

289

313

Margen

5 804

918

2 254

| IV. | Migration og grænseforvaltning |
| --- | --- |

IV.

9 929

34 902

36 448

| 10. | Migration |
| --- | --- |

10.

7 085

11 280

11 665

Asyl- og Migrationsfonden

6 650

10 415

10 415

Decentrale agenturer (*1)

435

865

1 250

| 11. | Grænseforvaltning |
| --- | --- |

11.

5 439

21 331

22 493

Fonden for Integreret Grænseforvaltning

2 734

9 318

9 318

Decentrale agenturer (*1)

2 704

12 013

13 175

Margen

-2 595

2 291

2 291

| V. | Sikkerhed og forsvar |
| --- | --- |

V.

1 941

27 515

27 872

| 12. | Sikkerhed |
| --- | --- |

12.

3 394

4 806

5 162

Fonden for Intern Sikkerhed

1 179

2 500

2 500

Nedlukning af nukleare anlæg

herunder:

1 334

1 178

1 533

Nedlukning af nukleare anlæg (Litauen)

451

552

780

Nuklear sikkerhed og nedlukning af nukleare anlæg (herunder i Bulgarien og Slovakiet)

883

626

753

Decentrale agenturer

882

1 128

1 129

| 13. | Forsvar |
| --- | --- |

13.

590

19 500

19 500

Den Europæiske Forsvarsfond

590

13 000

13 000

Militær mobilitet

0

6 500

6 500

| 14. | Kriserespons |
| --- | --- |

14.

1 209

1 400

1 400

EU-civilbeskyttelsesmekanisme (rescEU)

561

1 400

1 400

Andet

648

p.m.

p.m

Margen

-3 253

1 809

1 809

| VI. | Naboområder og verden |
| --- | --- |

VI.

93 381

123 002

128 036

| 15. | Foranstaltninger udadtil |
| --- | --- |

15.

82 569

105 219

109 352

Instrument(er) til støtte for naboskabs- og udviklingspolitikker, herunder EUF-efterfølgeren og en investeringsplan for Afrika

70 428

89 500

93 454

Humanitær bistand

8 561

11 000

11 000

Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)

2 066

3 000

3 000

Oversøiske lande og territorier (herunder Grønland)

582

500

669

Andet

790

1 070

1 070

Decentrale agenturer

141

149

159

| 16. | Førtiltrædelsesbistand |
| --- | --- |

16.

12 799

14 500

14 663

Førtiltrædelsesbistand

12 799

14 500

14 663

Margen

-1 987

3 283

4 020

| VII. | Europæisk offentlig forvaltning |
| --- | --- |

VII.

69 584

85 287

85 287

Europaskolerne og pensioner

13 823

19 259

19 259

Institutionernes administrative udgifter

55 761

66 028

66 028

I ALT

1 061 960

1 279 408

1 493 701

I % af BNI (EU-27)

1,16  %

1,11  %

1,30  %

---

(*1)  Europa-Parlamentets beløb til decentrale agenturer i klynge 10 og 11 omfatter de finansielle virkninger af Kommissionens forslag af 12. september 2018 om EASO og den europæiske grænse- og kystvagt.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 13. november 2018

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/232 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/232

---

P8_TA(2018)0440

Anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Letland

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Letland (COM(2018)0658 — C8-0416/2018 — 2018/2230(BUD))

(2020/C 363/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0658 — C8-0416/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0658 — C8-0416/2018),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 10,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), særlig punkt 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), særlig punkt 11,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0357/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0357/2018),

| 1. | hilser afgørelsen velkommen som et tegn på Unionens solidaritet med Unionens borgere og regioner, der er ramt naturkatastrofer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver det presserende behov for at yde finansiel bistand gennem Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) til de regioner, der var berørt af naturkatastrofer i Unionen i 2017; |
| --- | --- |

2.

| 3. | støtter de medlemsstater, der anvender de europæiske struktur- og investeringsfonde til genopbygning af de ramte regioner; opfordrer Kommissionen til hurtigt at godkende den finansielle omfordeling af partnerskabsaftalerne, som medlemsstaterne har anmodet om til dette formål; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til at anvende de finansielle bidrag fra fonden på en gennemsigtig måde, som garanterer en retfærdig fordeling i de berørte regioner; |
| --- | --- |

4.

| 5. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Letland

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2018/1859.)

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/235 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/235

---

P8_TA(2018)0442

Energieffektivitet ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2016)0761 — C8-0498/2016 — 2016/0376(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 363/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0761), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0761),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 194, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0498/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 194, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0498/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 26. april 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 26. april 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 13. juli 2017 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 13. juli 2017 (2),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0391/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0391/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 246 af 28.7.2017, s. 42.

(2)  EUT C 342 af 12.10.2017, s. 119.

(3)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 17. januar 2018 (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0010).

---

P8_TC1-COD(2016)0376

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/... om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2018/2002.)

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/236 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/236

---

P8_TA(2018)0443

Forvaltning af energiunionen ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forvaltning af energiunionen, om ændring af direktiv 94/22/EF, direktiv 98/70/EF, direktiv 2009/31/EF, forordning (EF) nr. 663/2009, forordning (EF) nr. 715/2009, direktiv 2009/73/EF, Rådets direktiv 2009/119/EF, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU og Rådets direktiv (EU) 2015/652 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 525/2013 (COM(2016)0759 — C8-0497/2016 — 2016/0375(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 363/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0759), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0759),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, såvel som artikel 192, stk. 1, og artikel 194, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0497/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, såvel som artikel 192, stk. 1, og artikel 194, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0497/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 26. april 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 26. april 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 13. juli 2017 (2) fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 13. juli 2017 (2) fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til de fælles drøftelser i Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Industri, Forskning og Energi, jf. forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser i Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Industri, Forskning og Energi, jf. forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0402/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0402/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 246 af 28.7.2017, s. 34.

(2)  EUT C 342 af 12.10.2017, s. 111.

(3)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 17. januar 2018 (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0011).

---

P8_TC1-COD(2016)0375

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/... om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af direktiv 94/22/EF, direktiv 98/70/EF, direktiv 2009/31/EF, forordning (EF) nr. 663/2009, forordning (EF) nr. 715/2009, direktiv 2009/73/EF, Rådets direktiv 2009/119/EF, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU og Rådets direktiv (EU) 2015/652 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 525/2013

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2018/1999.)

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/238 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/238

---

P8_TA(2018)0444

Fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) (COM(2016)0767 — C8-0500/2016 — 2016/0382(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — omarbejdning)

(2020/C 363/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0767), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0767),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 194, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0500/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 194, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0500/2016),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af den 26. april 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af den 26. april 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2),

| — | der henviser til skrivelse af 20. oktober 2017 fra Retsudvalget til Udvalget om Industri, Forskning og Energi, jf. forretningsordenens artikel 104, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 20. oktober 2017 fra Retsudvalget til Udvalget om Industri, Forskning og Energi, jf. forretningsordenens artikel 104, stk. 3,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 26. juni 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 26. juni 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 104, 59 og 39, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 104, 59 og 39,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Udvalget for Andragender (A8-0392/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Udvalget for Andragender (A8-0392/2017),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (3), under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 246 af 28.7.2017, s. 55.

(2)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

(3)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 17. januar 2018 (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0009).

---

P8_TC1-COD(2016)0382

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/... om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2018/2001.)

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/240 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/240

---

P8_TA(2018)0445

Flerårig plan for små pelagiske bestande i Adriaterhavet og fiskeriet, der udnytter disse bestande ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for små pelagiske bestande i Adriaterhavet og fiskeriet, der udnytter disse bestande (COM(2017)0097 — C8-0095/2017 — 2017/0043(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 363/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0097), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0097),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk.2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0095/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk.2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0095/2017),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 31. maj 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, (1) |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 31. maj 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, (1)

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og holdning i form af ændringsforslag fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0337/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og holdning i form af ændringsforslag fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0337/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 288 af 31.8.2017, s. 68.

---

P8_TC1-COD(2017)0043

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... om en flerårig plan for små pelagiske bestande i Adriaterhavet og fiskeriet, der udnytter disse bestande

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 1, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (3) bør den fælles fiskeripolitik bidrage til at beskytte havmiljøet, til en bæredygtig forvaltning af alle kommercielt udnyttede arter og navnlig til at opnå en god miljøtilstand i havet senest i 2020
  og en gunstig bevaringsstatus for arter og habitater i overensstemmelse med Rådets direktiv 92/43/EØF
   (4)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF
   (5). [Ændring 1] |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 1, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (3) bør den fælles fiskeripolitik bidrage til at beskytte havmiljøet, til en bæredygtig forvaltning af alle kommercielt udnyttede arter og navnlig til at opnå en god miljøtilstand i havet senest i 2020
  og en gunstig bevaringsstatus for arter og habitater i overensstemmelse med Rådets direktiv 92/43/EØF
   (4)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF
   (5). [Ændring 1]

| (1a) | På FN-topmødetom bæredygtig udvikling i New York i 2015 forpligtede Unionen og dens medlemsstater sig til senest i 2020 effektivt at regulere fiskeriet og standse overfiskeri, ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og ødelæggende fangstmetoder og gennemføre videnskabeligt baserede forvaltningsplaner med henblik på at genoprette fiskebestandene så hurtigt som muligt og i det mindste til niveauer, som kan give det maksimalt bæredygtige udbytte på grundlag af bestandenes biologiske karakteristika. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(1a)

På FN-topmødetom bæredygtig udvikling i New York i 2015 forpligtede Unionen og dens medlemsstater sig til senest i 2020 effektivt at regulere fiskeriet og standse overfiskeri, ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og ødelæggende fangstmetoder og gennemføre videnskabeligt baserede forvaltningsplaner med henblik på at genoprette fiskebestandene så hurtigt som muligt og i det mindste til niveauer, som kan give det maksimalt bæredygtige udbytte på grundlag af bestandenes biologiske karakteristika. [Ændring 2]

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (6) fastsætter reglerne for den fælles fiskeripolitik i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser. Den fælles fiskeripolitik har bl.a. til formål at sikre, at fiskeri- og akvakulturaktiviteterne er miljømæssigt
  økonomisk og socialt
  bæredygtige på langt sigt, at der anvendes en forsigtighedstilgang i fiskeriforvaltningen, og at der gennemføres en økosystembaseret fiskeriforvaltningstilgang. [Ændring 3] |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (6) fastsætter reglerne for den fælles fiskeripolitik i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser. Den fælles fiskeripolitik har bl.a. til formål at sikre, at fiskeri- og akvakulturaktiviteterne er miljømæssigt
  økonomisk og socialt
  bæredygtige på langt sigt, at der anvendes en forsigtighedstilgang i fiskeriforvaltningen, og at der gennemføres en økosystembaseret fiskeriforvaltningstilgang. [Ændring 3]

| (2a) | I henhold til forordning (EU) nr. 1380/2013 kræves der harmoniserede, pålidelige og nøjagtige datasæt for at kunne forvalte fiskeriet på basis af den bedste videnskabelige rådgivning, der er til rådighed. [Ændring 4] |
| --- | --- |

(2a)

I henhold til forordning (EU) nr. 1380/2013 kræves der harmoniserede, pålidelige og nøjagtige datasæt for at kunne forvalte fiskeriet på basis af den bedste videnskabelige rådgivning, der er til rådighed. [Ændring 4]

| (3) | Det fremgår af videnskabelig rådgivning, der er fremlagt af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) og den rådgivende videnskabelige komité under Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM SAC), at udnyttelsen af ansjos- og sardinbestandene i Adriaterhavet overstiger de niveauer, der kræves for at nå det maksimale bæredygtige udbytte (MSY). |
| --- | --- |

(3)

Det fremgår af videnskabelig rådgivning, der er fremlagt af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) og den rådgivende videnskabelige komité under Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM SAC), at udnyttelsen af ansjos- og sardinbestandene i Adriaterhavet overstiger de niveauer, der kræves for at nå det maksimale bæredygtige udbytte (MSY).

| (3a) | Adriaterhavet er en vigtig del af Middelhavet, som tegner sig for ca. en tredjedel af værdien af de samlede landinger. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(3a)

Adriaterhavet er en vigtig del af Middelhavet, som tegner sig for ca. en tredjedel af værdien af de samlede landinger. [Ændring 5]

| (4) | Til trods for, at Adriaterhavsbestandene af ansjos og sardin forvaltes i henhold til både en international forvaltningsplan vedtaget inden for rammerne af GFCM og nationale forvaltningsplaner vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (7), overudnyttes disse bestande fortsat, og de gældende forvaltningsforanstaltninger anses for at være utilstrækkelige til at opnå MSY senest i 2020. Medlemsstaterne og interessenterne har desuden givet udtryk for deres støtte til, at der på EU-niveau udarbejdes og gennemføres forvaltningsplaner for disse to bestande. |
| --- | --- |

(4)

Til trods for, at Adriaterhavsbestandene af ansjos og sardin forvaltes i henhold til både en international forvaltningsplan vedtaget inden for rammerne af GFCM og nationale forvaltningsplaner vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (7), overudnyttes disse bestande fortsat, og de gældende forvaltningsforanstaltninger anses for at være utilstrækkelige til at opnå MSY senest i 2020. Medlemsstaterne og interessenterne har desuden givet udtryk for deres støtte til, at der på EU-niveau udarbejdes og gennemføres forvaltningsplaner for disse to bestande.

| (4a) | De gennemførte forvaltningsplaner og de tekniske foranstaltninger, der blev indført i 2016, skal til at have have indvirkning på bestandene og skal analyseres og tages i betragtning ved fastsættelsen af den flerårige plan for pelagiske bestande i regionen. [Ændring 6] |
| --- | --- |

(4a)

De gennemførte forvaltningsplaner og de tekniske foranstaltninger, der blev indført i 2016, skal til at have have indvirkning på bestandene og skal analyseres og tages i betragtning ved fastsættelsen af den flerårige plan for pelagiske bestande i regionen. [Ændring 6]

| (4b) | Indførelsen af en strategi for bevarelse af et mindstemål kræver, at der foretages ændringer af den biologiske prøveudtagning og forskningsprotokollerne, hvilket vil tage tid, og kræver derfor en overgangsperiode, før den kan gennemføres. [Ændring 99] |
| --- | --- |

(4b)

Indførelsen af en strategi for bevarelse af et mindstemål kræver, at der foretages ændringer af den biologiske prøveudtagning og forskningsprotokollerne, hvilket vil tage tid, og kræver derfor en overgangsperiode, før den kan gennemføres. [Ændring 99]

| (5) | De gældende forvaltningsforanstaltninger for små pelagiske bestande i Adriaterhavet vedrører adgang til farvande, begrænsning af fiskeriindsatsen og tekniske foranstaltninger vedrørende de redskaber, der anvendes. Ifølge den videnskabelige rådgivning er en begrænsning af fangsterne det mest effektive middel til justering af fiskeridødeligheden og således det mest effektive forvaltningsværktøj for fiskeriet efter små pelagiske bestande
   (8)
  . [Ændring 7] |
| --- | --- |

(5)

De gældende forvaltningsforanstaltninger for små pelagiske bestande i Adriaterhavet vedrører adgang til farvande, begrænsning af fiskeriindsatsen og tekniske foranstaltninger vedrørende de redskaber, der anvendes. Ifølge den videnskabelige rådgivning er en begrænsning af fangsterne det mest effektive middel til justering af fiskeridødeligheden og således det mest effektive forvaltningsværktøj for fiskeriet efter små pelagiske bestande
   (8)
  . [Ændring 7]

| (6) | For at nå den fælles fiskeripolitiks målsætninger skal der vedtages en række bevarelsesforanstaltninger, som f.eks. flerårige planer og tekniske foranstaltninger, og der skal fastsættes og tildeles fiskerimuligheder, alt efter hvad der er behov for, enten i form af enkeltforanstaltninger eller en kombination af disse. [Ændring 8] |
| --- | --- |

(6)

For at nå den fælles fiskeripolitiks målsætninger skal der vedtages en række bevarelsesforanstaltninger, som f.eks. flerårige planer og tekniske foranstaltninger, og der skal fastsættes og tildeles fiskerimuligheder, alt efter hvad der er behov for, enten i form af enkeltforanstaltninger eller en kombination af disse. [Ændring 8]

| (6a) | Fiskeriet efter små pelagiske bestande i Adriaterhavet, især i det geografiske underområde 17 og 18, har meget vigtige socioøkonomiske virkninger for medlemsstaternes kystområders eksistensgrundlag og fremtid. [Ændring 9] |
| --- | --- |

(6a)

Fiskeriet efter små pelagiske bestande i Adriaterhavet, især i det geografiske underområde 17 og 18, har meget vigtige socioøkonomiske virkninger for medlemsstaternes kystområders eksistensgrundlag og fremtid. [Ændring 9]

| (6b) | I overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks principper og mål og i henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 bør regionalisering anvendes til at vedtage og gennemføre foranstaltninger, der tager hensyn til de særlige forhold i hvert fiskeriområde og beskytter deres miljøforhold. [Ændring 10] |
| --- | --- |

(6b)

I overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks principper og mål og i henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 bør regionalisering anvendes til at vedtage og gennemføre foranstaltninger, der tager hensyn til de særlige forhold i hvert fiskeriområde og beskytter deres miljøforhold. [Ændring 10]

| (6c) | Fiskerimuligheder bør fordeles i overensstemmelse med principperne i artikel 17 i forordning (EU) nr. 1380/2013 under anvendelse af gennemsigtige og objektive kriterier, herunder dem af en miljømæssig, social og økonomisk karakter. Fiskerimuligheder bør også være retfærdigt fordelt på tværs af de forskellige fiskerisegmenter, herunder traditionelt og ikke-industrielt fiskeri. Desuden bør medlemsstaterne give incitamenter til fiskerfartøjer, der anvender selektive fiskeredskaber eller anvender fisketeknikker med reduceret miljøbelastning. [Ændring 11] |
| --- | --- |

(6c)

Fiskerimuligheder bør fordeles i overensstemmelse med principperne i artikel 17 i forordning (EU) nr. 1380/2013 under anvendelse af gennemsigtige og objektive kriterier, herunder dem af en miljømæssig, social og økonomisk karakter. Fiskerimuligheder bør også være retfærdigt fordelt på tværs af de forskellige fiskerisegmenter, herunder traditionelt og ikke-industrielt fiskeri. Desuden bør medlemsstaterne give incitamenter til fiskerfartøjer, der anvender selektive fiskeredskaber eller anvender fisketeknikker med reduceret miljøbelastning. [Ændring 11]

| (7) | Flerårige planer skal i henhold til artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013 være baseret på videnskabelig, teknisk

  den bedste foreliggende videnskabelige
  ,
  tekniske
  og økonomisk

  økonomiske
  rådgivning og indeholde målsætninger og kvantificerbare mål med klare tidsplaner, bevarelsesreferencepunkter
  , mål for bevarelse og tekniske foranstaltninger til gennemførelse af landingsforpligtelsen samt foranstaltninger, der er beregnet til så vidt muligt at undgå og reducere uønskede fangster,
  og beskyttelsesforanstaltninger. [Ændring 12] |
| --- | --- |

(7)

Flerårige planer skal i henhold til artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013 være baseret på videnskabelig, teknisk

  den bedste foreliggende videnskabelige
  ,
  tekniske
  og økonomisk

  økonomiske
  rådgivning og indeholde målsætninger og kvantificerbare mål med klare tidsplaner, bevarelsesreferencepunkter
  , mål for bevarelse og tekniske foranstaltninger til gennemførelse af landingsforpligtelsen samt foranstaltninger, der er beregnet til så vidt muligt at undgå og reducere uønskede fangster,
  og beskyttelsesforanstaltninger. [Ændring 12]

| (8) | Formålet med den flerårige plan bør være at bidrage til opfyldelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger, navnlig målsætningen om at nå

  genoprette
  og opretholde
  fiskebestandene over de biomasseniveauer, der kan give
  det maksimale bæredygtige udbytte (MSY) for de berørte bestande

  , gennemføre landingsforpligtelsen
  , opnå en bæredygtig fiskerisektor og opstille en effektiv forvaltningsramme. [Ændring 13] |
| --- | --- |

(8)

Formålet med den flerårige plan bør være at bidrage til opfyldelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger, navnlig målsætningen om at nå

  genoprette
  og opretholde
  fiskebestandene over de biomasseniveauer, der kan give
  det maksimale bæredygtige udbytte (MSY) for de berørte bestande

  , gennemføre landingsforpligtelsen
  , opnå en bæredygtig fiskerisektor og opstille en effektiv forvaltningsramme. [Ændring 13]

| (8a) | Denne forordning bør ikke betragtes som præcedens for andre flerårige planer i Middelhavet, medmindre andet er fastsat. [Ændring 14] |
| --- | --- |

(8a)

Denne forordning bør ikke betragtes som præcedens for andre flerårige planer i Middelhavet, medmindre andet er fastsat. [Ændring 14]

| (8b) | En flerårig plan bør altid finde en balance mellem det opnåelige resultat under hensyntagen til tidsplanen og de socioøkonomiske virkninger. [Ændring 15] |
| --- | --- |

(8b)

En flerårig plan bør altid finde en balance mellem det opnåelige resultat under hensyntagen til tidsplanen og de socioøkonomiske virkninger. [Ændring 15]

| (9) | Desuden er der ved artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 indført en forpligtelse til at lande alle fangster, herunder af arter, der er omfattet af bestemmelser om mindstestørrelser som defineret i bilag III til forordning (EF) nr. 1967/2006. Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1392/2014 (9) fastsættes der en treårig udsmidsplan med en de minimis-undtagelse fra landingsforpligtelsen i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 for ansjos, sardin, almindelig makrel og hestemakrel i Adriaterhavet. For at gennemføre landingsforpligtelsen bør gyldighedsperioden for foranstaltningerne i delegeret forordning (EU) nr. 1392/2014 forlænges ved at de respektive bestemmelser heri inkluderes i den flerårige plan. |
| --- | --- |

(9)

Desuden er der ved artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 indført en forpligtelse til at lande alle fangster, herunder af arter, der er omfattet af bestemmelser om mindstestørrelser som defineret i bilag III til forordning (EF) nr. 1967/2006. Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1392/2014 (9) fastsættes der en treårig udsmidsplan med en de minimis-undtagelse fra landingsforpligtelsen i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 for ansjos, sardin, almindelig makrel og hestemakrel i Adriaterhavet. For at gennemføre landingsforpligtelsen bør gyldighedsperioden for foranstaltningerne i delegeret forordning (EU) nr. 1392/2014 forlænges ved at de respektive bestemmelser heri inkluderes i den flerårige plan.

| (10) | I tråd med den økosystembaserede tilgang skal

  bør denne plan også bidrage til opnåelsen af en god miljøstatus som fastsat i
  direktiv 2008/56/EF,
  og
  deskriptor 1, 4 og 6 i bilag I til
  nævnte direktiv skal
  tages i betragtning i forbindelse med fiskeriforvaltningen
  . Denne plan bør desuden bidrage

  i tillæg til de fiskerirelaterede deskriptorer i nævnte

  opnåelsen af en gunstig bevaringsstatus for levesteder og arter, således som det kræves
  i 
  henholdsvis
  direktiv
  2009/147/EF og direktiv 92/43/EØF
  . [Ændring 16] |
| --- | --- |

(10)

I tråd med den økosystembaserede tilgang skal

  bør denne plan også bidrage til opnåelsen af en god miljøstatus som fastsat i
  direktiv 2008/56/EF,
  og
  deskriptor 1, 4 og 6 i bilag I til
  nævnte direktiv skal
  tages i betragtning i forbindelse med fiskeriforvaltningen
  . Denne plan bør desuden bidrage

  i tillæg til de fiskerirelaterede deskriptorer i nævnte

  opnåelsen af en gunstig bevaringsstatus for levesteder og arter, således som det kræves
  i 
  henholdsvis
  direktiv
  2009/147/EF og direktiv 92/43/EØF
  . [Ændring 16]

| (11) | Ifølge artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal fiskerimulighederne fastlægges på grundlag af de mål, der er fastsat i de flerårige planer.
  [Ændring 17] |
| --- | --- |

(11)

Ifølge artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal fiskerimulighederne fastlægges på grundlag af de mål, der er fastsat i de flerårige planer.
  [Ændring 17]

| (12) | Der bør fastsættes et mål for fiskeridødeligheden (F), som er i overensstemmelse med målsætningen om at opnå og opretholde MSY, i form af intervaller, som gør det muligt at opnå det maksimale bæredygtige udbytte (FMSY). Intervallerne, som skal være baseret på videnskabelig

  den bedste foreliggende videnskabelige
  rådgivning, er nødvendige for at opnå den fleksibilitet, der er skal til for at kunne tage hensyn til ændringer i den videnskabelige rådgivning, bidrage til gennemførelsen af landingsforpligtelsen og tage højde for de særlige forhold, der gør sig gældende for det blandede fiskeri. FMSY-intervallerne er beregnet af STECF, og de (10)

  . På baggrund af denne plan
  er
  de
  udledt, således at det langsigtede udbytte højst reduceres med 5 % sammenlignet med MSY (11). Intervallets øvre grænse er desuden fastsat således, at sandsynligheden for, at en bestand reduceres til under Blim højst er 5 %. [Ændring 18] |
| --- | --- |

(12)

Der bør fastsættes et mål for fiskeridødeligheden (F), som er i overensstemmelse med målsætningen om at opnå og opretholde MSY, i form af intervaller, som gør det muligt at opnå det maksimale bæredygtige udbytte (FMSY). Intervallerne, som skal være baseret på videnskabelig

  den bedste foreliggende videnskabelige
  rådgivning, er nødvendige for at opnå den fleksibilitet, der er skal til for at kunne tage hensyn til ændringer i den videnskabelige rådgivning, bidrage til gennemførelsen af landingsforpligtelsen og tage højde for de særlige forhold, der gør sig gældende for det blandede fiskeri. FMSY-intervallerne er beregnet af STECF, og de (10)

  . På baggrund af denne plan
  er
  de
  udledt, således at det langsigtede udbytte højst reduceres med 5 % sammenlignet med MSY (11). Intervallets øvre grænse er desuden fastsat således, at sandsynligheden for, at en bestand reduceres til under Blim højst er 5 %. [Ændring 18]

| (13) | Med henblik på fastsættelse af fiskerimuligheder bør der være en tærskel for FMSY-intervaller ved normal brug og, forudsat at den berørte bestand anses for at være i god tilstand, en højere grænse for bestemte tilfælde

  For at nå målene i den flerårige plan bør målet
  for
  de enkelte arter
  være
  SSBpa
  . Det bør kun være muligt at fastsætte fiskerimuligheder til den

  et
  højere grænse

  mål
  , hvis det på grundlag af videnskabelig rådgivning eller dokumentation er nødvendigt for at opfylde de mål, der er fastsat i nærværende forordning vedrørende blandet fiskeri, eller nødvendigt for at undgå at skade en bestand som følge af samspillet inden for en bestand eller mellem bestande, eller for at begrænse udsving fra år til år i fiskerimulighederne

  hvis en af bestandene af små pelagiske arter er under SSBlim
  . [Ændring 19] |
| --- | --- |

(13)

Med henblik på fastsættelse af fiskerimuligheder bør der være en tærskel for FMSY-intervaller ved normal brug og, forudsat at den berørte bestand anses for at være i god tilstand, en højere grænse for bestemte tilfælde

  For at nå målene i den flerårige plan bør målet
  for
  de enkelte arter
  være
  SSBpa
  . Det bør kun være muligt at fastsætte fiskerimuligheder til den

  et
  højere grænse

  mål
  , hvis det på grundlag af videnskabelig rådgivning eller dokumentation er nødvendigt for at opfylde de mål, der er fastsat i nærværende forordning vedrørende blandet fiskeri, eller nødvendigt for at undgå at skade en bestand som følge af samspillet inden for en bestand eller mellem bestande, eller for at begrænse udsving fra år til år i fiskerimulighederne

  hvis en af bestandene af små pelagiske arter er under SSBlim
  . [Ændring 19]

| (14) | Hvis der ikke er opstillet MSY-mål, bør forsigtighedstilgangen anvendes. |
| --- | --- |

(14)

Hvis der ikke er opstillet MSY-mål, bør forsigtighedstilgangen anvendes.

| (15) | For de bestande, som disse er til rådighed for, og med

  Med
  henblik på anvendelsen af beskyttelsesforanstaltninger er det nødvendigt at fastsætte bevarelsesreferencepunkter for ansjos-

  udtrykt som SSBlim
  og sardinbestanden udtrykt som MSY Btrigger og Blim


  SSBpa for små pelagiske arter
  . Hvis bestandene reduceres til under MSY Btrigger


  SSBlim
  , bør fiskeridødeligheden reduceres

  der vedtages passende afhjælpende foranstaltninger for at bidrage til en hurtig genoprettelse af den pågældende bestand
  til under FMSY


  niveauer over SSBpa
  . [Ændring 20] |
| --- | --- |

(15)

For de bestande, som disse er til rådighed for, og med

  Med
  henblik på anvendelsen af beskyttelsesforanstaltninger er det nødvendigt at fastsætte bevarelsesreferencepunkter for ansjos-

  udtrykt som SSBlim
  og sardinbestanden udtrykt som MSY Btrigger og Blim


  SSBpa for små pelagiske arter
  . Hvis bestandene reduceres til under MSY Btrigger


  SSBlim
  , bør fiskeridødeligheden reduceres

  der vedtages passende afhjælpende foranstaltninger for at bidrage til en hurtig genoprettelse af den pågældende bestand
  til under FMSY


  niveauer over SSBpa
  . [Ændring 20]

| (16) | Hvis bestandsstørrelsen reduceres til under referencepunktet Blim, bør der træffes yderligere beskyttelsesforanstaltninger. Beskyttelsesforanstaltningerne bør omfatte en reduktion af fiskerimulighederne og specifikke bevarelsesforanstaltninger, når den videnskabelige rådgivning indikerer, at en bestand er truet. Disse foranstaltninger bør suppleres af andre foranstaltninger, som måtte være nødvendige, som f.eks. foranstaltninger truffet af Kommissionen i henhold til artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller foranstaltninger truffet af medlemsstaterne i henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 1380/2013.
  [Ændring 21] |
| --- | --- |

(16)

Hvis bestandsstørrelsen reduceres til under referencepunktet Blim, bør der træffes yderligere beskyttelsesforanstaltninger. Beskyttelsesforanstaltningerne bør omfatte en reduktion af fiskerimulighederne og specifikke bevarelsesforanstaltninger, når den videnskabelige rådgivning indikerer, at en bestand er truet. Disse foranstaltninger bør suppleres af andre foranstaltninger, som måtte være nødvendige, som f.eks. foranstaltninger truffet af Kommissionen i henhold til artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller foranstaltninger truffet af medlemsstaterne i henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 1380/2013.
  [Ændring 21]

| (17) | For bestande, som der ikke foreligger referencepunkter for, bør forsigtighedstilgangen anvendes. Når det gælder de bestande, der tages som bifangst, bør der i mangel af videnskabelig rådgivning om minimumsniveauerne for gydebiomasse for sådanne bestande træffes specifikke bevarelsesforanstaltninger, hvis det af den videnskabelige rådgivning fremgår, at der er behov for sådanne foranstaltninger.
  [Ændring 22] |
| --- | --- |

(17)

For bestande, som der ikke foreligger referencepunkter for, bør forsigtighedstilgangen anvendes. Når det gælder de bestande, der tages som bifangst, bør der i mangel af videnskabelig rådgivning om minimumsniveauerne for gydebiomasse for sådanne bestande træffes specifikke bevarelsesforanstaltninger, hvis det af den videnskabelige rådgivning fremgår, at der er behov for sådanne foranstaltninger.
  [Ændring 22]

| (18) | For at gøre det muligt at opfylde den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bør planen indeholde yderligere forvaltningsforanstaltninger
  , navnlig foranstaltninger til gradvist at eliminere udsmid, at tælle fisk, som er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, og at minimere, og om muligt eliminere, fiskeriets negative indvirkning på havmiljøet
  . Sådanne foranstaltninger bør fastlægges ved hjælp af delegerede retsakter. [Ændring 23] |
| --- | --- |

(18)

For at gøre det muligt at opfylde den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bør planen indeholde yderligere forvaltningsforanstaltninger
  , navnlig foranstaltninger til gradvist at eliminere udsmid, at tælle fisk, som er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, og at minimere, og om muligt eliminere, fiskeriets negative indvirkning på havmiljøet
  . Sådanne foranstaltninger bør fastlægges ved hjælp af delegerede retsakter. [Ændring 23]

| (18a) | En fælles henstilling fra Kroatien, Italien og Slovenien (Adriatica High-Level Group) og en undersøgelse om tekniske specifikationer for notfartøjers net og deres indvirkning på bundfaunaen blev forelagt og revideret af uafhængige eksperter og STECF. Det er derfor passende at indføre en undtagelse fra artikel 13, stk. 3, andet afsnit, og punkt 2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1967/2006. [Ændring 24] |
| --- | --- |

(18a)

En fælles henstilling fra Kroatien, Italien og Slovenien (Adriatica High-Level Group) og en undersøgelse om tekniske specifikationer for notfartøjers net og deres indvirkning på bundfaunaen blev forelagt og revideret af uafhængige eksperter og STECF. Det er derfor passende at indføre en undtagelse fra artikel 13, stk. 3, andet afsnit, og punkt 2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1967/2006. [Ændring 24]

| (19) | Der bør som krævet i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes en frist for forelæggelse af fælles henstillinger fra medlemsstater med en direkte forvaltningsmæssig interesse. |
| --- | --- |

(19)

Der bør som krævet i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes en frist for forelæggelse af fælles henstillinger fra medlemsstater med en direkte forvaltningsmæssig interesse.

| (19a) | Når videnskabelig rådgivning viser, at rekreative fiskerier har en betydelig indvirkning på en bestemt bestands fiskeridødelighed, bør Rådet tage højde for disse. Rådet bør med henblik herpå have mulighed for at fastsætte en samlet tilladt fangstmængde (TAC) for kommercielle fangster, som tager hensyn til omfanget af fangster fra rekreativt fiskeri, og/eller for at træffe andre foranstaltninger, der begrænser rekreativt fiskeri såsom fangstposegrænser og forbudsperioder. [Ændring 25] |
| --- | --- |

(19a)

Når videnskabelig rådgivning viser, at rekreative fiskerier har en betydelig indvirkning på en bestemt bestands fiskeridødelighed, bør Rådet tage højde for disse. Rådet bør med henblik herpå have mulighed for at fastsætte en samlet tilladt fangstmængde (TAC) for kommercielle fangster, som tager hensyn til omfanget af fangster fra rekreativt fiskeri, og/eller for at træffe andre foranstaltninger, der begrænser rekreativt fiskeri såsom fangstposegrænser og forbudsperioder. [Ændring 25]

| (20) | Planen bør også indeholde bestemmelser om, at der ved hjælp af delegerede retsakter
  , og under hensyntagen til den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning,
  træffes visse ledsagende tekniske foranstaltninger
  samt sæson- og områdeforanstaltninger
  , der kan bidrage til at opfylde planens målsætninger, navnlig hvad angår beskyttelse af gyde- og ungfisk eller for at øge selektiviteten. [Ændring 26] |
| --- | --- |

(20)

Planen bør også indeholde bestemmelser om, at der ved hjælp af delegerede retsakter
  , og under hensyntagen til den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning,
  træffes visse ledsagende tekniske foranstaltninger
  samt sæson- og områdeforanstaltninger
  , der kan bidrage til at opfylde planens målsætninger, navnlig hvad angår beskyttelse af gyde- og ungfisk eller for at øge selektiviteten. [Ændring 26]

| (20a) | Ikkeindustrielle fiskeredskaber baseret på historisk etableret praksis i fiskersamfundene bør sikres ved fastsættelsen af de tekniske foranstaltninger, der følger af den flerårige plan eller af delegerede retsakter, der vedtages i henhold til denne. [Ændring 27] |
| --- | --- |

(20a)

Ikkeindustrielle fiskeredskaber baseret på historisk etableret praksis i fiskersamfundene bør sikres ved fastsættelsen af de tekniske foranstaltninger, der følger af den flerårige plan eller af delegerede retsakter, der vedtages i henhold til denne. [Ændring 27]

| (21) | For at sikre at foranstaltningerne i nærværende forordning overholdes fuldt ud, bør der indføres specifikke kontrolforanstaltninger til supplering af dem, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (12). |
| --- | --- |

(21)

For at sikre at foranstaltningerne i nærværende forordning overholdes fuldt ud, bør der indføres specifikke kontrolforanstaltninger til supplering af dem, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (12).

| (21a) | For at sætte industrien i stand til at klare de fiskeriindsatsreducerende foranstaltninger og det deraf følgende fald i indtægter for virksomhederne og søfarende bør der være ordninger for prioriteret adgang til passende støtte fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014
   (13)
  . [Ændring 28] |
| --- | --- |

(21a)

For at sætte industrien i stand til at klare de fiskeriindsatsreducerende foranstaltninger og det deraf følgende fald i indtægter for virksomhederne og søfarende bør der være ordninger for prioriteret adgang til passende støtte fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014
   (13)
  . [Ændring 28]

| (21b) | For at sikre en gennemførelse, der er forenelig med de socioøkonomiske virkninger, er det derfor ønskeligt på den ene side at indrømme undtagelser fra tidsfristerne for foranstaltningerne til støtte for midlertidigt ophør som omhandlet i artikel 33 i forordning (EU) nr. 508/2014, idet de kun udvides til at omfatte de fartøjer, der er omfattet af denne flerårige plan, og på den anden side at tillade genåbning af og adgang for de samme fartøjer til foranstaltninger til endeligt ophør, som er fastsat i artikel 34 i nævnte forordning. [Ændring 29] |
| --- | --- |

(21b)

For at sikre en gennemførelse, der er forenelig med de socioøkonomiske virkninger, er det derfor ønskeligt på den ene side at indrømme undtagelser fra tidsfristerne for foranstaltningerne til støtte for midlertidigt ophør som omhandlet i artikel 33 i forordning (EU) nr. 508/2014, idet de kun udvides til at omfatte de fartøjer, der er omfattet af denne flerårige plan, og på den anden side at tillade genåbning af og adgang for de samme fartøjer til foranstaltninger til endeligt ophør, som er fastsat i artikel 34 i nævnte forordning. [Ændring 29]

| (22) | Da fiskeriet efter små pelagiske bestande i Adriaterhavet udøves af fartøjer, der hovedsagelig foretager korte fangstrejser, bør kravet om forhåndsmeddelelse i artikel 17 i forordning (EF) nr. 1224/2009 tilpasses, således at der indgives forhåndsmeddelelse mindst halvanden

  en halv
  time før det forventede ankomsttidspunkt i havn. Under hensyntagen til den begrænsede indvirkning, som fangstrejser, hvor der kun fanges meget små mængder fisk, har på de berørte bestande, bør der fastsættes en tærskel, således at der kun kræves forhåndsmeddelelse, når fartøjerne opbevarer mindst 1 t ansjos eller sardin

  små pelagiske arter
  om bord. [Ændring 30] |
| --- | --- |

(22)

Da fiskeriet efter små pelagiske bestande i Adriaterhavet udøves af fartøjer, der hovedsagelig foretager korte fangstrejser, bør kravet om forhåndsmeddelelse i artikel 17 i forordning (EF) nr. 1224/2009 tilpasses, således at der indgives forhåndsmeddelelse mindst halvanden

  en halv
  time før det forventede ankomsttidspunkt i havn. Under hensyntagen til den begrænsede indvirkning, som fangstrejser, hvor der kun fanges meget små mængder fisk, har på de berørte bestande, bør der fastsættes en tærskel, således at der kun kræves forhåndsmeddelelse, når fartøjerne opbevarer mindst 1 t ansjos eller sardin

  små pelagiske arter
  om bord. [Ændring 30]

| (23) | Eftersom elektroniske kontrolværktøjer sikrer en bedre og mere rettidig kontrol af fiskeriet, navnlig af det geografiske område, der fiskes i, og af udnyttelsen af bestandene bør kravet om anvendelse af et fartøjsovervågningssystem og elektroniske logbøger som fastsat i henholdsvis artikel 9 og artikel 15 i forordning (EF) nr. 1224/2009, udvides til at omfatte alle fiskerfartøjer med en længde overalt på otte m. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom elektroniske kontrolværktøjer sikrer en bedre og mere rettidig kontrol af fiskeriet, navnlig af det geografiske område, der fiskes i, og af udnyttelsen af bestandene bør kravet om anvendelse af et fartøjsovervågningssystem og elektroniske logbøger som fastsat i henholdsvis artikel 9 og artikel 15 i forordning (EF) nr. 1224/2009, udvides til at omfatte alle fiskerfartøjer med en længde overalt på otte m.

| (24) | Der bør fastsættes tærskler for fangster af ansjos og sardin

  små pelagiske arter
  , over hvilke et fiskerfartøj skal lande i en udpeget havn eller et sted tæt på kysten, jf. artikel 43 i forordning (EF) nr. 1224/2009. Desuden bør medlemsstaterne ved udpegelsen af disse havne eller kystnære steder anvende kriterierne i nævnte forordnings artikel 43, stk. 5, på en sådan måde, at der sikres en effektiv kontrol. [Ændring 31] |
| --- | --- |

(24)

Der bør fastsættes tærskler for fangster af ansjos og sardin

  små pelagiske arter
  , over hvilke et fiskerfartøj skal lande i en udpeget havn eller et sted tæt på kysten, jf. artikel 43 i forordning (EF) nr. 1224/2009. Desuden bør medlemsstaterne ved udpegelsen af disse havne eller kystnære steder anvende kriterierne i nævnte forordnings artikel 43, stk. 5, på en sådan måde, at der sikres en effektiv kontrol. [Ændring 31]

| (25) | For at muliggøre en hurtig og formålstjenlig tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling, for at sikre fleksibilitet og åbne mulighed for udarbejdelsen

  udvikling
  af visse foranstaltninger bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser om afhjælpende foranstaltninger til bevarelse af almindelig makrel og hestemakrel, gennemførelsen

  , hvad angår gennemførelse
  af landingsforpligtelsen og tekniske foranstaltninger. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer udføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (14). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter [Ændring 32] |
| --- | --- |

(25)

For at muliggøre en hurtig og formålstjenlig tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling, for at sikre fleksibilitet og åbne mulighed for udarbejdelsen

  udvikling
  af visse foranstaltninger bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser om afhjælpende foranstaltninger til bevarelse af almindelig makrel og hestemakrel, gennemførelsen

  , hvad angår gennemførelse
  af landingsforpligtelsen og tekniske foranstaltninger. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer udføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (14). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter [Ændring 32]

| (26) | Der bør i henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes krav om, at Kommissionen med regelmæssige mellemrum evaluerer nærværende forordnings anvendelse for at undersøge, om den er dækkende og virkningsfuld. Denne evaluering bør følge efter og tage udgangspunkt i en periodisk evaluering af planen baseret på videnskabelig rådgivning. Planen bør evalueres
  tre år efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse og derefter
  hvert femte år. Dette giver tid til, at landingsforpligtelsen kan gennemføres fuldt ud, at der kan vedtages og gennemføres foranstaltninger på regionalt plan, og til, at man kan se, hvilken indvirkning disse foranstaltninger har på bestandene og fiskeriet. Evaluering hvert femte år er også det minimum, der kræves af de videnskabelige organer. [Ændring 33] |
| --- | --- |

(26)

Der bør i henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes krav om, at Kommissionen med regelmæssige mellemrum evaluerer nærværende forordnings anvendelse for at undersøge, om den er dækkende og virkningsfuld. Denne evaluering bør følge efter og tage udgangspunkt i en periodisk evaluering af planen baseret på videnskabelig rådgivning. Planen bør evalueres
  tre år efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse og derefter
  hvert femte år. Dette giver tid til, at landingsforpligtelsen kan gennemføres fuldt ud, at der kan vedtages og gennemføres foranstaltninger på regionalt plan, og til, at man kan se, hvilken indvirkning disse foranstaltninger har på bestandene og fiskeriet. Evaluering hvert femte år er også det minimum, der kræves af de videnskabelige organer. [Ændring 33]

| (27) | Der er som krævet i artikel 9, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 foretaget en evaluering af planens sandsynlige økonomiske og sociale konsekvenser, før den blev udarbejdet (15). |
| --- | --- |

(27)

Der er som krævet i artikel 9, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 foretaget en evaluering af planens sandsynlige økonomiske og sociale konsekvenser, før den blev udarbejdet (15).

| (27a) | For at støtte fiskere i gennemførelsen af de foranstaltninger, der er fastsat i denne forordning, bør medlemsstaterne gøre størst mulig brug af de foranstaltninger, der er tilgængelige i henhold til forordning (EU) nr. 508/2014. Det er hensigtsmæssigt at præcisere, at foranstaltninger til midlertidigt ophør, der er vedtaget for at nå nærværende forordnings målsætninger, kan anses for støtteberettigede i henhold til forordning (EU) nr. 508/2014 for at tage hensyn til de socioøkonomiske aspekter af denne forordning. Der er endvidere hensigtsmæssigt at indrømme en undtagelse for fartøjer, der berøres af denne flerårige plan, fra de perioder, hvor der kan ydes støtte, samt fra loftet for det finansielle bidrag fra EHFF til foranstaltninger for midlertidigt ophør som fastsat i forordning (EU) nr. 508/2014
   — [Ændring 34] |
| --- | --- |

(27a)

For at støtte fiskere i gennemførelsen af de foranstaltninger, der er fastsat i denne forordning, bør medlemsstaterne gøre størst mulig brug af de foranstaltninger, der er tilgængelige i henhold til forordning (EU) nr. 508/2014. Det er hensigtsmæssigt at præcisere, at foranstaltninger til midlertidigt ophør, der er vedtaget for at nå nærværende forordnings målsætninger, kan anses for støtteberettigede i henhold til forordning (EU) nr. 508/2014 for at tage hensyn til de socioøkonomiske aspekter af denne forordning. Der er endvidere hensigtsmæssigt at indrømme en undtagelse for fartøjer, der berøres af denne flerårige plan, fra de perioder, hvor der kan ydes støtte, samt fra loftet for det finansielle bidrag fra EHFF til foranstaltninger for midlertidigt ophør som fastsat i forordning (EU) nr. 508/2014
   — [Ændring 34]

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning fastsættes der en flerårig plan for små pelagiske bestande i Adriaterhavet.

2.   Denne forordning finder anvendelse på bestande af ansjos (Engraulis encrasicolus) og sardin (Sardina pilchardus) i Adriaterhavet (i det følgende benævnt »de berørte bestande«

  »små pelagiske arter«
  ) og på fiskeriet efter disse bestande. Den

  Med henblik på gennemførelse af landingsforpligtelsen, som er fastlagt i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013
  finder
  nærværende forordning
  ligeledes anvendelse på bifangster af makrelfiskearter (Scomber spp.) og hestemakrelarter (Trachurus spp.), der tages

  fanges
  i Adriaterhavet i fiskeriet efter en af eller begge de berørte bestande

  små pelagiske arter
  . [Ændring 35]

Artikel 2

Definitioner

1.   Ved anvendelsen af denne forordning anvendes definitionerne i artikel 4 i forordning (EU) nr. 1380/2013, artikel 4 i forordning (EF) nr. 1224/2009 og artikel 2 i forordning (EF) nr. 1967/2006.

2.   Derudover forstås ved:

| a) | »Adriaterhavet«: GFCM's geografiske underområder 17 og 18 |
| --- | --- |

a)

»Adriaterhavet«: GFCM's geografiske underområder 17 og 18

| b) | »GFCM’s geografiske underområde«: det geografiske underområde, der hører under aftaleområdet for Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet(GFCM), og som er defineret i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 (16) |
| --- | --- |

b)

»GFCM’s geografiske underområde«: det geografiske underområde, der hører under aftaleområdet for Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet(GFCM), og som er defineret i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 (16)

| ba) | »Målretning«: en mængde på mindst 50 % af sardin eller ansjos af fangsten i levende vægt [Ændring 37] |
| --- | --- |

ba)

»Målretning«: en mængde på mindst 50 % af sardin eller ansjos af fangsten i levende vægt [Ændring 37]

| c) | »små pelagiske bestande«: de bestande, der er nævnt i nærværende forordnings artikel 1, stk. 2, eller enhver kombination af disse

  af sardin (Sardina pilchardus) og ansjos (Engraulis encrasicolus)[Ændring 38] |
| --- | --- |

c)

»små pelagiske bestande«: de bestande, der er nævnt i nærværende forordnings artikel 1, stk. 2, eller enhver kombination af disse

  af sardin (Sardina pilchardus) og ansjos (Engraulis encrasicolus)[Ændring 38]

| ca) | »Den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning«: offentligt tilgængelig videnskabelig rådgivning, der understøttes af de nyeste videnskabelige data og metoder, som enten er udstedt eller fagfællebedømt af et uafhængigt videnskabeligt EU-organ eller internationalt organ, som er anerkendt på EU-plan eller internationalt plan, eksempelvis Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (»STECF«) og GFCM, og opfylder kravene i artikel 25 i forordning (EU) nr. 1380/2013. [Ændring 104] |
| --- | --- |

ca)

»Den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning«: offentligt tilgængelig videnskabelig rådgivning, der understøttes af de nyeste videnskabelige data og metoder, som enten er udstedt eller fagfællebedømt af et uafhængigt videnskabeligt EU-organ eller internationalt organ, som er anerkendt på EU-plan eller internationalt plan, eksempelvis Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (»STECF«) og GFCM, og opfylder kravene i artikel 25 i forordning (EU) nr. 1380/2013. [Ændring 104]

| d) | »FMSY«: et værdiinterval, hvor alle fiskeridødelighedsniveauer inden for dette intervals videnskabeligt fastsatte grænser ved blandet fiskeri og i overensstemmelse med videnskabelig rådgivning giver det maksimale bæredygtige udbytte (MSY) på langt sigt under de eksisterende gennemsnitlige miljøforhold uden at påvirke de berørte bestandes reproduktionsproces i betydelig grad
  [Ændring 39] |
| --- | --- |

d)

»FMSY«: et værdiinterval, hvor alle fiskeridødelighedsniveauer inden for dette intervals videnskabeligt fastsatte grænser ved blandet fiskeri og i overensstemmelse med videnskabelig rådgivning giver det maksimale bæredygtige udbytte (MSY) på langt sigt under de eksisterende gennemsnitlige miljøforhold uden at påvirke de berørte bestandes reproduktionsproces i betydelig grad
  [Ændring 39]

| da) | »Fiskedag«: enhver sammenhængende periode på 24 timer eller del deraf, hvor et fiskerfartøj udøver en aktivitet såsom sporing af fisk, udsætning, sætning, trækning og indhaling af fiskeredskaber, ombordtagning af fangst, omladning, opbevaring om bord, forarbejdning om bord, overførsel, anbringelse i bur, opfedning og landing af fisk og fiskevarer som defineret i artikel 28, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013. [Ændring 40] |
| --- | --- |

da)

»Fiskedag«: enhver sammenhængende periode på 24 timer eller del deraf, hvor et fiskerfartøj udøver en aktivitet såsom sporing af fisk, udsætning, sætning, trækning og indhaling af fiskeredskaber, ombordtagning af fangst, omladning, opbevaring om bord, forarbejdning om bord, overførsel, anbringelse i bur, opfedning og landing af fisk og fiskevarer som defineret i artikel 28, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013. [Ændring 40]

| db) | »SSBlim«: referencegrundlaget for gydebestandens biomasse, under hvilket der skal træffes afhjælpende forvaltningsforanstaltninger for at sikre, at bestanden genopbygges til et niveau, hvor den er inden for sikre biologiske grænser [Ændring 41] |
| --- | --- |

db)

»SSBlim«: referencegrundlaget for gydebestandens biomasse, under hvilket der skal træffes afhjælpende forvaltningsforanstaltninger for at sikre, at bestanden genopbygges til et niveau, hvor den er inden for sikre biologiske grænser [Ændring 41]

| dc) | »SSBpa«: Forsigtighedsreferencegrundlaget for gydebestandens biomasse, under hvilket der skal træffes forvaltningsforanstaltninger for at sikre, at bestanden genopbygges til et niveau, hvor den er inden for sikre biologiske grænser [Ændring 42] |
| --- | --- |

dc)

»SSBpa«: Forsigtighedsreferencegrundlaget for gydebestandens biomasse, under hvilket der skal træffes forvaltningsforanstaltninger for at sikre, at bestanden genopbygges til et niveau, hvor den er inden for sikre biologiske grænser [Ændring 42]

| e) | »MSY Btrigger«: referencepunktet for en bestands gydebiomasse, under hvilket der træffes specifikke og hensigtsmæssige forvaltningstiltag til sikring af, at udnyttelsesgraderne kombineret med naturlige udsving genopbygger bestandene, så de kommer over de niveauer, der kan give MSY på lang sigt
  [Ændring 43] |
| --- | --- |

e)

»MSY Btrigger«: referencepunktet for en bestands gydebiomasse, under hvilket der træffes specifikke og hensigtsmæssige forvaltningstiltag til sikring af, at udnyttelsesgraderne kombineret med naturlige udsving genopbygger bestandene, så de kommer over de niveauer, der kan give MSY på lang sigt
  [Ændring 43]

| f) | »fiskerimuligheder«: en kvantificeret ret til at fiske, udtrykt i fangster og/eller fiskeriindsats. |
| --- | --- |

f)

»fiskerimuligheder«: en kvantificeret ret til at fiske, udtrykt i fangster og/eller fiskeriindsats.

Artikel 3

Målsætninger

1.   Den flerårige plan skal navnlig gennem anvendelse af forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning bidrage til at nå de mål for den fælles fiskeripolitik, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013, og den har til formål at sikre, at udnyttelsen af havets levende ressourcer foregår på en måde, som gør det muligt at genoprette og opretholde populationerne af de befiskede arter til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte. [Ændring 45]

2.   Den flerårige plan skal fastsætte en effektiv, enkel og stabil forvaltningsramme for udnyttelsen af små pelagiske bestande i Adriaterhavet.

2a.
     
  Den flerårige plan tager hensyn til de socioøkonomiske aspekter, når den udarbejdes eller ændres, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1380/2013. [Ændring 47]

3.   Den flerårige plan skal bidrage til at eliminere

  begrænse
  udsmid, ved at uønskede fangster undgås og i videst muligt omfang reduceres, og til at gennemføre den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, for de arter, som landingsforpligtelsen finder anvendelse på, og som er omfattet af nærværende forordning. [Ændring 48]

4.   Den flerårige plan skal gennemføre den økosystembaserede tilgang til fiskeriforvaltning for at sikre, at fiskeriets negative indvirkninger på det marine økosystem
  , navnlig på truede levesteder og beskyttede arter, herunder havpattedyr, havfugle og krybdyr,
  minimeres
  og, hvor det er muligt, elimineres
  . Den skal være i overensstemmelse med Unionens miljølovgivning, navnlig målene om at opnå god miljøstatus senest i 2020 som fastsat i artikel 1, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF
  , og med de mål og regler, der er fastlagt i direktiv 2009/147/EF og 92/43/EØF
  . [Ændring 49]

5.   Planen skal navnlig tage sigte på at:

| (a) | sikre, at de betingelser, der er beskrevet i deskriptor 3 i bilag I til direktiv 2008/56/EF, opfyldes og |
| --- | --- |

(a)

sikre, at de betingelser, der er beskrevet i deskriptor 3 i bilag I til direktiv 2008/56/EF, opfyldes og

| (b) | bidrage til opfyldelsen af andre relevante deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF i det omfang fiskeriet spiller en rolle for opfyldelsen heraf. |
| --- | --- |

(b)

bidrage til opfyldelsen af andre relevante deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF i det omfang fiskeriet spiller en rolle for opfyldelsen heraf.

5a.
     
  Foranstaltninger, der træffes i henhold til planen, skal være i overensstemmelse med den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning. [Ændring 50]

KAPITEL II

SOCIOØKONOMISKE
  MÅL, BESKYTTELSESFORANSTALTNINGER OG SPECIFIKKE FORANSTALTNINGER [Ændring 51]

SOCIOØKONOMISKE

[Ændring 51]

Artikel 4

Mål for ansjos og sardin

  små pelagiske arter [Ændring 52]

1.   Målet

  Målreferencepunkterne
  for fiskeridødelighed

  små pelagiske arter
  skal være nået så hurtigt som muligt og på et gradvist stigende grundlag senest i 2020 for de berørte bestande og detskal derefter opretholdes inden for

  holdes over
  de intervaller

  værdier
  , der er fastsat i bilag I, og i overensstemmelse med de målsætninger, der er fastlagt i artikel 3, stk. 1. [Ændring 53]

2.   Fiskerimulighederne

  Forvaltningsforanstaltningerne for små pelagiske arter
  skal stemme overens med de målintervaller for fiskeridødeligheden

  målreferencepunkterne
  , der er fastsat i kolonne A i bilag I til nærværende forordning. [Ændring 54]

3.   Uanset stk. 1 og 2 kan fiskerimulighederne fastsættes på

  forvaltningsforanstaltningerne målrettes mod
  niveauer, der svarer til lavere

  højere
  niveauer for fiskeridødelighed end dem, der er fastsat i bilag I, kolonne A.
  , hvis:

| a) | det på grundlag af videnskabelig rådgivning eller dokumentation er nødvendigt for at opfylde de mål, der er fastsat i artikel 3, for blandet fiskeri |
| --- | --- |

a)

det på grundlag af videnskabelig rådgivning eller dokumentation er nødvendigt for at opfylde de mål, der er fastsat i artikel 3, for blandet fiskeri

| b) | det på grundlag af videnskabelig rådgivning eller dokumentation er nødvendigt for at undgå alvorlig skade på en bestand som følge af samspillet inden for den pågældende bestand eller mellem denne og andre bestande, eller |
| --- | --- |

b)

det på grundlag af videnskabelig rådgivning eller dokumentation er nødvendigt for at undgå alvorlig skade på en bestand som følge af samspillet inden for den pågældende bestand eller mellem denne og andre bestande, eller

| c) | en af bestandene af små pelagiske arter ligger under det i bilag I, kolonne B, fastsatte referencepunkt. [Ændring 55] |
| --- | --- |

c)

en af bestandene af små pelagiske arter ligger under det i bilag I, kolonne B, fastsatte referencepunkt. [Ændring 55]

4.   Uanset stk. 2 og 3, kan fiskerimulighederne for en bestand fastsættes i overensstemmelse med de fiskeridødelighedsintervaller, der er fastsat i bilag I, kolonne B, forudsat at den berørte bestand ligger over det referencepunkt for minimumsgydebiomasse, der er fastsat i bilag II, kolonne A:

| a) | hvis det på grundlag af den videnskabelige rådgivning eller dokumentation viser sig at være nødvendigt for at opfylde de målsætninger, der er fastsat i artikel 3, for det blandede fiskeri |
| --- | --- |

a)

hvis det på grundlag af den videnskabelige rådgivning eller dokumentation viser sig at være nødvendigt for at opfylde de målsætninger, der er fastsat i artikel 3, for det blandede fiskeri

| b) | hvis det på grundlag af den videnskabelige rådgivning eller dokumentation viser sig at være nødvendigt for at undgå alvorlig skade på en bestand som følge af samspillet inden for den pågældende bestand eller mellem denne og andre bestande eller |
| --- | --- |

b)

hvis det på grundlag af den videnskabelige rådgivning eller dokumentation viser sig at være nødvendigt for at undgå alvorlig skade på en bestand som følge af samspillet inden for den pågældende bestand eller mellem denne og andre bestande eller

| c) | for at begrænse udsving i fiskerimulighederne fra år til år til højst 20 %.
  [Ændring 56] |
| --- | --- |

c)

for at begrænse udsving i fiskerimulighederne fra år til år til højst 20 %.
  [Ændring 56]

4a.
     
  Hvis videnskabelig rådgivning tyder på, at rekreative fiskerier har betydelige indvirkninger på fiskeridødeligheden for en bestemt bestand, tager Rådet hensyn til disse og kan begrænse rekreativt fiskeri, når det fastsætter fiskerimuligheder for at undgå at overskride det samlede mål for fiskeridødelighed. [Ændring 57]

Artikel 4a

Socioøkonomiske mål

For at kunne tage hensyn til de socioøkonomiske mål, der er fastlagt i artikel 2, stk. 5, litra f), i forordning (EU) nr. 1380/2013, i forbindelse med anvendelsen af de tekniske foranstaltninger og bevaringsforanstaltninger, der er fastsat i nærværende forordning, gør medlemsstaterne omfattende brug af de relevante foranstaltninger, der er fastsat i forordning (EU) nr. 508/2014. [Ændring 58]

Artikel 5

Beskyttelsesforanstaltninger

1.   De bevarelsesreferencepunkter
  , der er
  udtrykt som de minimums- og grænseniveauer for en bestands gydebiomasse, der skal anvendes for at beskytte de relevante bestandes fulde reproduktionsevne, er fastlagt i bilag II. [Ændring 59]

1a.
     
  Tre år efter anvendelsen af de forvaltningsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1a, kontrolleres effektiviteten af de trufne foranstaltninger gennem videnskabelig forskning, navnlig for de bestande, som forordningen finder anvendelse på, og for fiskeriet efter disse bestande. [Ændring 60]

2.   Hvis den videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en af de berørte bestande

  små pelagiske arter
  ligger under det referencepunkt for bestandens minimumsgydebiomasse, der er fastsat i kolonne A

  B
  i bilag II

  I
  , træffes der alle de afhjælpende foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre

  bidrage til
  en hurtig genopretning af den berørte bestand

  de små pelagiske arter
  til niveauer, som ligger over det niveau

  referencepunkt
  , der kan give MSY. Navnlig fastsættes fiskerimulighederne for de berørte bestande

  er fastsat i kolonne A i bilag I. Navnlig skal forvaltningsforanstaltningerne tilpasses,
  uanset artikel 4, stk. 2 og artikel 4, stk. 4, på et niveau, som er i overensstemmelse med en fiskeridødelighed, som reduceres til under det interval, der er fastsat i nærværende forordnings bilag I, kolonne B

  artikel 4
  ,
  stk. 3
  ,
  under hensyntagen
  til nedgangen i denne bestands biomasse. [Ændring 61]

3.   Hvis videnskabelig rådgivning viser, at gydebiomassen for en af

  begge
  de berørte

  små pelagiske
  bestande ligger under det referencepunkt for bestandens minimumsgydebiomasse
  (SSBlim)
  , der er fastsat i kolonne A

  B
  i bilag II

  I
  , træffes der yderligere afhjælpende foranstaltninger for at sikre

  bidrage til
  en hurtig genopretning af den berørte bestand

  de to bestande
  til niveauer, som ligger over det niveau

  referencepunkt
  , der kan give MSY

  er fastsat i kolonne A, bilag I
  . Uanset artikel 4, stk. 2 og 4 , kan de afhjælpende foranstaltninger inkludere midlertidig indstilling af det målrettede fiskeri efter den pågældende bestand og en tilstrækkelig reduktion af fiskerimulighederne

  andre passende forvaltningsforanstaltninger
  . [Ændring 62]

Artikel 6

Specifikke bevarelsesforanstaltninger

1.
     Hvis

  Når
  den videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for afhjælpende foranstaltninger med henblik på bevarelse af de små pelagiske bestande, der er omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 2

  arter
  , eller hvis ansjos- eller sardinbestandens

  en af disse bestandes
  gydebiomasse i et givet år ligger under de bevarelsesreferencepunkter, der er fastsat i kolonne A

  B
  i bilag II

  I
  til nærværende forordning, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 i nærværende forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

| a) | fiskeredskabernes karakteristika, navnlig maskestørrelse, redskabernes konstruktion og størrelse eller anvendelse af selektionsanordninger for at sikre eller øge selektiviteten |
| --- | --- |

a)

fiskeredskabernes karakteristika, navnlig maskestørrelse, redskabernes konstruktion og størrelse eller anvendelse af selektionsanordninger for at sikre eller øge selektiviteten

| b) | brugen af fiskeredskaber, især med hensyn til hvor dybt de sættes, for at sikre eller øge selektiviteten |
| --- | --- |

b)

brugen af fiskeredskaber, især med hensyn til hvor dybt de sættes, for at sikre eller øge selektiviteten

| c) | forbud mod eller begrænsning af fiskeriet i bestemte områder med henblik på at beskytte gyde- og ungfisk eller fisk, som er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, eller ikkemålarter |
| --- | --- |

c)

forbud mod eller begrænsning af fiskeriet i bestemte områder med henblik på at beskytte gyde- og ungfisk eller fisk, som er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, eller ikkemålarter

| d) | forbud mod eller begrænsning af fiskeriet eller anvendelsen af visse typer fiskeredskaber i bestemte perioder med henblik på at beskytte gydefisk eller fisk, som er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, eller ikkemålarter |
| --- | --- |

d)

forbud mod eller begrænsning af fiskeriet eller anvendelsen af visse typer fiskeredskaber i bestemte perioder med henblik på at beskytte gydefisk eller fisk, som er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, eller ikkemålarter

| e) | bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser med henblik på at sikre beskyttelsen af unge marine organismer |
| --- | --- |

e)

bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser med henblik på at sikre beskyttelsen af unge marine organismer

| f) | andre specifikationer, der er knyttet til selektivitet.
  [Ændring 63] |
| --- | --- |

f)

andre specifikationer, der er knyttet til selektivitet.
  [Ændring 63]

1a.
     
  For at nå de mål, der er fastsat i artikel 4, gælder uanset stk. 1 følgende foranstaltninger for perioden 2019-2022:

| a) | I 2019 fastsættes fangstgrænsen for små pelagiske arter til fangstniveauet i 2014; fra og med 2020 reduceres fangstbegrænsningerne for små pelagiske arter for den pågældende medlemsstat gradvist hvert år med 4 % i forhold til det foregående år frem til 2022; reduktionen finder dog ikke anvendelse, hvis den samlede fangst i hver berørt medlemsstat i det foregående år er mere end 2 % under fangstniveauet i 2014. |
| --- | --- |

a)

I 2019 fastsættes fangstgrænsen for små pelagiske arter til fangstniveauet i 2014; fra og med 2020 reduceres fangstbegrænsningerne for små pelagiske arter for den pågældende medlemsstat gradvist hvert år med 4 % i forhold til det foregående år frem til 2022; reduktionen finder dog ikke anvendelse, hvis den samlede fangst i hver berørt medlemsstat i det foregående år er mere end 2 % under fangstniveauet i 2014.

| b) | Fiskerfartøjers fiskeriindsats, der er rettet mod små pelagiske arter, må ikke overskride 180 fiskedage om året og 20 fiskedage om måneden, idet der må fiskes efter sardin højst 144 fiskedage om året og efter ansjos højst 144 fiskedage om året. |
| --- | --- |

b)

Fiskerfartøjers fiskeriindsats, der er rettet mod små pelagiske arter, må ikke overskride 180 fiskedage om året og 20 fiskedage om måneden, idet der må fiskes efter sardin højst 144 fiskedage om året og efter ansjos højst 144 fiskedage om året.

| c) | Lukninger i rum og tid implementeres hvert år for at beskytte ungfiske- og gydeområder; sådanne lukninger skal for forskellige typer af fiskeredskaber dække hele fordelingen af små pelagiske arter i Adriaterhavet i perioder på ikke mindre end 15 sammenhængende dage og op til 30 sammenhængende dage; disse lukninger skal finde sted i følgende perioder:










  i) | for sardin fra 1. oktober til 31. marts og |
| --- | --- | --- |

c)

Lukninger i rum og tid implementeres hvert år for at beskytte ungfiske- og gydeområder; sådanne lukninger skal for forskellige typer af fiskeredskaber dække hele fordelingen af små pelagiske arter i Adriaterhavet i perioder på ikke mindre end 15 sammenhængende dage og op til 30 sammenhængende dage; disse lukninger skal finde sted i følgende perioder:

i)

for sardin fra 1. oktober til 31. marts og

| ii) | for ansjos fra 1. april til 30. september. |
| --- | --- |

ii)

for ansjos fra 1. april til 30. september.

| d) | Yderligere lukninger for fartøjer med en samlet længde på over 12 m særskilt for hver type fiskeredskab implementeres i mindst seks måneder; sådanne lukninger skal dække mindst 30 % af det område, der er blevet identificeret som ungfiskeområde eller område, der er vigtigt for beskyttelsen af yngre klasser af fisk (i ydre og indre territorialfarvande). |
| --- | --- |

d)

Yderligere lukninger for fartøjer med en samlet længde på over 12 m særskilt for hver type fiskeredskab implementeres i mindst seks måneder; sådanne lukninger skal dække mindst 30 % af det område, der er blevet identificeret som ungfiskeområde eller område, der er vigtigt for beskyttelsen af yngre klasser af fisk (i ydre og indre territorialfarvande).

| e) | Den samlede flådekapacitet af trawlere og notfartøjer, der aktivt fisker efter små pelagiske bestande, må ikke overstige kapaciteten for den aktive flåde, der var registreret i 2014, med hensyn til bruttotonnage (BT) og/eller bruttoregistertonnage (BRT), motoreffekt (kW) og antal fartøjer. [Ændring 70] |
| --- | --- |

e)

Den samlede flådekapacitet af trawlere og notfartøjer, der aktivt fisker efter små pelagiske bestande, må ikke overstige kapaciteten for den aktive flåde, der var registreret i 2014, med hensyn til bruttotonnage (BT) og/eller bruttoregistertonnage (BRT), motoreffekt (kW) og antal fartøjer. [Ændring 70]

1b.
     
  For at sikre stabilitet og begrænse afvigelser fra forvaltningsforanstaltninger og uanset bestemmelserne i stk. 1a må varigheden af de lukninger, der er omhandlet i litra c) og d) heri, ikke variere mere end 10 % mellem på hinanden følgende år. [Ændring 71]

Artikel 6a

Tekniske foranstaltninger

1.
     
  Ved anvendelsen af denne forordning finder artikel 13, stk. 3, andet afsnit, og punkt 2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1967/2006 ikke anvendelse.

2.
     
  Ved anvendelsen af denne forordning begrænses den maksimale længde af de omkringliggende net (snurpenoter og noter uden snurpeline) til 600 m med et netfald på højst 1/3 af længden. [Ændring 72]

KAPITEL III

BESTEMMELSER KNYTTET TIL LANDINGSFORPLIGTELSEN

Artikel 7

Bestemmelser, der er knyttet til landingsforpligtelsen for små pelagiske arter fanget i Adriaterhavet

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 i nærværende forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedrørende: [Ændring 73]

| a) | undtagelser fra anvendelsen af landingsforpligtelsen for arter med videnskabeligt dokumenterede

  , hvor den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning påviser
  høje overlevelsesrater under hensyntagen til specifikationerne for redskaberne, fiskemetoderne og økosystemet med henblik på at lette gennemførelsen af landingsforpligtelsen og
  [Ændring 74] |
| --- | --- |

a)

undtagelser fra anvendelsen af landingsforpligtelsen for arter med videnskabeligt dokumenterede

  , hvor den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning påviser
  høje overlevelsesrater under hensyntagen til specifikationerne for redskaberne, fiskemetoderne og økosystemet med henblik på at lette gennemførelsen af landingsforpligtelsen og
  [Ændring 74]

| b) | de minimis-undtagelser med henblik på at muliggøre gennemførelsen af landingsforpligtelsen; sådanne de minimis-undtagelser fastsættes for de tilfælde, der er omhandlet i artikel 15, stk. 5, litra c), i forordning (EU) nr. 1380/2013, på de betingelser, der er fastsat deri og |
| --- | --- |

b)

de minimis-undtagelser med henblik på at muliggøre gennemførelsen af landingsforpligtelsen; sådanne de minimis-undtagelser fastsættes for de tilfælde, der er omhandlet i artikel 15, stk. 5, litra c), i forordning (EU) nr. 1380/2013, på de betingelser, der er fastsat deri og

| c) | specifikke bestemmelser om fangstdokumentation, navnlig med henblik på overvågning af landingsforpligtelsens gennemførelse. |
| --- | --- |

c)

specifikke bestemmelser om fangstdokumentation, navnlig med henblik på overvågning af landingsforpligtelsens gennemførelse.

| d) | bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser med henblik på at sikre beskyttelsen af unge marine organismer.
  [Ændring 75] |
| --- | --- |

d)

bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser med henblik på at sikre beskyttelsen af unge marine organismer.
  [Ændring 75]

KAPITEL IV

REGIONALISERING

Artikel 8

Regionalt samarbejde

1.   Artikel 18, stk. 1-6, i forordning (EU) nr. 1380/2013 finder anvendelse på de foranstaltninger, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 6 og 7.

2.   Med henblik på denne artikels stk. 1 kan medlemsstater med en direkte forvaltningsmæssig interesse forelægge fælles henstillinger i henhold til artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 første gang senest 12 måneder efter nærværende forordnings ikrafttræden og derefter 12 måneder efter hver forelæggelse af den evaluering af planen, der skal foretages i henhold til nærværende forordnings artikel 14. De berørte medlemsstater kan også forelægge sådanne henstillinger, når de anser det for nødvendigt, navnlig hvis der sker en pludselig ændring i situationen for enhver af de bestande, som denne forordning finder anvendelse på. Fælles henstillinger vedrørende foranstaltninger for et givet kalenderår fremsættes senest den 1. juni i det foregående år.

3.   De beføjelser, der tillægges i henhold til artikel 6 og 7 i denne forordning, berører ikke de beføjelser, som Kommissionen tillægges i henhold til andre bestemmelser i EU-lovgivningen, herunder i henhold til forordning (EU) nr. 1380/2013.

KAPITEL V

KONTROL OG HÅNDHÆVELSE

Artikel 9

Sammenhæng med forordning (EF) nr. 1224/2009

Kontrolforanstaltningerne i dette kapitel finder anvendelse i tillæg til foranstaltningerne i forordning (EF) nr. 1224/2009, medmindre andet er fastsat i dette kapitel.

Artikel 10

Forhåndsmeddelelse

1.   Uanset artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009 skal den forhåndsmeddelelse, der er omhandlet i nævnte artikel, indgives mindst halvanden

  en halv
  time før forventet ankomst i havn. De kompetente myndigheder i kystmedlemsstaten kan ud fra en konkret vurdering af hver enkelt sag give tilladelse til tidligere anløb af havn. [Ændring 76]

2.   Forpligtelsen til at indgive forhåndsmeddelelse gælder for førere af EU-fiskerfartøjer, som opbevarer om bord mindst
  to
  ton ansjos eller
  to
  ton sardin.
  Disse mængder beregnes efter fradrag af de fangster, der er omhandlet i artikel 15, stk. 11, i forordning (EU) nr. 1380/2013. [Ændring 77]

Artikel 11

Fartøjsovervågningssystem

1.   Med henblik på denne forordning udvides anvendelsesområdet for de bestemmelser, der er fastsat i artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1224/2009, til at gælde for fartøjer med en længde overalt på otte m eller derover, som fisker målrettet efter små pelagiske arter i Adriaterhavet.

2.   Undtagelsen i artikel 9, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 finder ikke anvendelse på fartøjer, der fisker målrettet efter små pelagiske arter i Adriaterhavet i overensstemmelse med nærværende forordning, uanset deres længde.

Artikel 12

Elektronisk udfyldelse og indsendelse af fiskerilogbøger

1.   Med henblik på denne forordning udvides forpligtelsen i artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009 til at føre elektronisk fiskerilogbog og sende den elektronisk til de kompetente myndigheder i flagmedlemsstaten mindst én gang om dagen til at omfatte førere af EU-fiskerfartøjer, der er otte m lange og derover, og som fisker målrettet efter ansjos eller sardin.

2.   Undtagelsen i artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1224/2009 finder ikke anvendelse på førere af fartøjer, der fisker målrettet efter ansjos eller sardin, uanset deres længde.

2a.
     
  Uanset artikel 15, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1224/2009 fremsender førere af EU-fartøjer med en samlet længde på 12 meter eller derover de oplysninger, der er omhandlet i artikel 14 i nævnte forordning, inden de påbegynder landingsoperationer. [Ændring 78]

Artikel 13

Udpegede havne

Tærsklen for levende vægt af de respektive arter, der er omfattet af den flerårige plan, over hvilken et fiskerfartøj skal lande sine fangster i en udpeget havn eller et kystnært sted, jf. artikel 43 i forordning (EF) nr. 1224/2009, er følgende:

| a) | 2 000 kg ansjos |
| --- | --- |

a)

2 000 kg ansjos

| b) | 2 000 kg sardin. |
| --- | --- |

b)

2 000 kg sardin.

KAPITEL VI

REVISION

Artikel 14

Evaluering af den flerårige plan

Tre
  år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden og derefter hvert femte år sørger Kommissionen for, at der foretages en evaluering af denne flerårige plans indvirkning på de bestande, som forordningen finder anvendelse på, og på fiskeriet efter disse bestande. Kommissionen forelægger resultaterne af denne evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet
  og forelægger, hvis det er relevant, et forslag om ændring af denne forordning
  . [Ændring 80]

KAPITEL VII

PROCEDUREBESTEMMELSER

Artikel 15

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte

  artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 anførte
  betingelser. [Ændring 81]

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 6 og 7, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Den i artikel 6 og 7 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 6 og 7, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 15a

Støtte fra EHFF

1.
     
  Foranstaltninger til midlertidigt ophør, der er vedtaget for at opfylde målene for den flerårige plan, anses for midlertidigt ophør med fiskeri med henblik på artikel 33, stk. 1, litra a) og c), i forordning (EU) nr. 508/2014.

2.
     
  Uanset artikel 33, stk. 2, i forordning (EU) nr. 508/2014 er indtil 31. december 2020 den maksimale periode for støtte under nævnte forordning ni måneder for fiskerfartøjer, der er omfattet af område- og sæsonforbud, som er fastsat ved nærværende forordning.

3.
     
  For at sikre gennemførelsen af denne artikels stk. 2 skal det uanset artikel 25, stk. 3, i forordning (EU) nr. 508/2014 være muligt at øge det samlede finansielle bidrag fra EHFF til over det loft på 15 %, der er fastsat i nævnte artikel.

4.
     
  I gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 30 i forordning (EU) nr. 508/2014, prioriteres de fiskere, som berøres af gennemførelsen af de foranstaltninger, der er indeholdt i denne flerårige plan.

5.
     
  Indtil den 31. december 2020 og uanset den frist, der er fastsat i artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 508/2014, kan de fartøjer, der har indstillet alle fiskeriaktiviteter som resultat af foranstaltningerne til begrænsning af fiskeriindsatsen, der er omhandlet i nærværende forordning, være støtteberettigede til endeligt ophør som omhandlet i artikel 34 i forordning (EU) nr. 508/2014. [Ændring 82]

KAPITEL VIII

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 16

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den .

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 288 af 31.8.2017, s. 68.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 13.11.2018.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

3

(4)  
  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

4

Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

(5)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30.11.2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

5

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30.11.2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

6

(7)  Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1626/94 (Middelhavsforordningen) (EUT L 36 af 8.2.2007, s. 6).

7

(8)  Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) »Assessment of Mediterranean Sea stocks« (vurdering af bestandene i Middelhavet) — del 2 (STECF-11-14).

8

Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) »Assessment of Mediterranean Sea stocks« (vurdering af bestandene i Middelhavet) — del 2 (STECF-11-14)

(9)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1392/2014 af 20. oktober 2014 om fastsættelse af en udsmidsplan for fiskeri efter visse små pelagiske arter i Middelhavet (EUT L 370 af 30.12.2014, s. 21).

9

(10)  
  Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) — Små pelagiske bestande i Adriaterhavet. Mediterranean assessments part 1 (STECF-15-14). [Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 sider] [Den anden del af referencen synes at være fejlbehæftet. Publikationskontoret bedes kontrollere.]

10

Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) — Små pelagiske bestande i Adriaterhavet. Mediterranean assessments part 1 (STECF-15-14). [Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 sider] [Den anden del af referencen synes at være fejlbehæftet. Publikationskontoret bedes kontrollere.]

(11)  
  Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) — Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1 (STECF-15-14)

  . 2015. [Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 sider., JRC 97707, 52 pp.] [

  The second part of this reference seems to be mistaken. OPOCE, please check
  .]

11

Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) — Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1 (STECF-15-14)

. 2015. [Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 sider., JRC 97707, 52 pp.] [

The second part of this reference seems to be mistaken. OPOCE, please check

(12)  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

12

(13)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1).

13

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1).

(14)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1

14

(15)  Konsekvensanalyse [reference indsættes ved offentliggørelse].

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 af 13. december 2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (EUT L 347 af 30.12.2011, s. 44).

16

BILAG I

Målreferencepunkter

(jf. artikel 4
  og 5
  ) [Ændring 86]

| Bestand | Målintervallet for den fiskeridødelighed, der er i overensstemmelse med opnåelse af det maksimale bæredygtige udbytte (FMSY)



  Målreferencepunkter for små pelagiske arter |
| --- | --- |
| Kolonne A | Kolonne B |
| Ansjos | 0,23  — 0,30

  SSBpa | 0,30  — 0,364

  SSBlim |
| Sardin | 0,065  — 0,08 | 0,08  — 0,11

  SSBlim |

Bestand

Målintervallet for den fiskeridødelighed, der er i overensstemmelse med opnåelse af det maksimale bæredygtige udbytte (FMSY)

Målreferencepunkter for små pelagiske arter

Kolonne A

Kolonne B

Ansjos

0,23  — 0,30

  SSBpa

0,30  — 0,364

  SSBlim

Sardin

0,065  — 0,08

0,08  — 0,11

  SSBlim

[Ændring 87]

BILAG II

Bevarelsesreferencepunkter

(jf.
  artikel 5)

| Bestand | Referencepunkt for bestandens minimumsgydebiomasse (i ton) (MSY Btrigger) | Grænsereferencepunkt for bestandens biomasse (i ton) (Blim) |
| --- | --- | --- |
| Kolonne A | Kolonne B |
| Ansjos | 139 000 | 69 500 |
| Sardin | 180 000 | 36 000 |

Bestand

Referencepunkt for bestandens minimumsgydebiomasse (i ton) (MSY Btrigger)

Grænsereferencepunkt for bestandens biomasse (i ton) (Blim)

Kolonne A

Kolonne B

Ansjos

139 000

69 500

Sardin

180 000

36 000

[Ændring 84]

---

Onsdag den 14. november 2018

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/257 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/257

---

P8_TA(2018)0450

Statsstøtteregler: nye kategorier af statsstøtte *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. november 2018 om udkast til Rådets forordning om (EU) nr. 2015/1588 af 13. juli 2015 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (COM(2018)0398 — C8-0316/2018 — 2018/0222(NLE))

(Høring)

(2020/C 363/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (COM(2018)0398), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (COM(2018)0398),

| — | der henviser til artikel 109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0316/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0316/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0315/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0315/2018),

| 1. | godkender Rådets udkast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/258 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/258

---

P8_TA(2018)0452

Styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheder og sikring af et velfungerende indre marked ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheders forudsætninger for at håndhæve konkurrencereglerne effektivt og sikring af et velfungerende indre marked (COM(2017)0142 — C8-0119/2017 — 2017/0063(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 363/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0142), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0142),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 103 og 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0119/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 103 og 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0119/2017),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. juni 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. juni 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0057/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0057/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2017)0063

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/... om styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheders forudsætninger for at håndhæve konkurrencereglerne effektivt og sikring af et velfungerende indre marked

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2019/1.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Kommissionen

Europa-Kommissionen tager ordlyden af artikel 11 om midlertidige foranstaltninger som vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet til efterretning.

Midlertidige foranstaltninger kan være et vigtigt redskab for konkurrencemyndighederne til at sikre, at konkurrencen ikke skades under en igangværende undersøgelse.

Med henblik på at sætte konkurrencemyndighederne i stand til mere effektivt at håndtere udviklingen på markeder i hastig udvikling, giver Kommissionen tilsagn om at foretage en analyse af, om der er måder, hvorpå vedtagelsen af midlertidige foranstaltninger inden for Det Europæiske Konkurrencenetværk kan forenkles inden for to år fra datoen for gennemførelsen af direktivet. Resultatet heraf fremlægges for Europa-Parlamentet og Rådet.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/260 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/260

---

P8_TA(2018)0453

Europæisk kodeks for elektronisk kommunikation ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (omarbejdning) (COM(2016)0590 — C8-0379/2016 — 2016/0288(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — omarbejdning)

(2020/C 363/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0590),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0379/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0379/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 26. januar 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 26. januar 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse af 8. februar 2017 fra Regionsudvalget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 8. februar 2017 fra Regionsudvalget (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (3),

| — | der henviser til skrivelse af 17. oktober 2016 fra Retsudvalget til Udvalget om Industri, Forskning og Energi, jf. forretningsordenens artikel 104, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 17. oktober 2016 fra Retsudvalget til Udvalget om Industri, Forskning og Energi, jf. forretningsordenens artikel 104, stk. 3,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 104 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 104 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om Det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0318/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om Det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0318/2017),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 125 af 21.4.2017, s. 65.

(2)  EUT C 207 af 30.6.2017, s. 87.

(3)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2016)0288

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/... om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2018/1972.)

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/262 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/262

---

P8_TA(2018)0454

Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (COM(2016)0591 — C8-0382/2016 — 2016/0286(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 363/34)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0591), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0591),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0382/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0382/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det franske Senat, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det franske Senat, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 25. januar 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 25. januar 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om Det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0305/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om Det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0305/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 125 af 21.4.2017, s. 65.

---

P8_TC1-COD(2016)0286

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/... om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) og Agenturet for Støtte til BEREC (BEREC-kontoret), om ændring af forordning (EU) 2015/2120 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1211/2009

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2018/1971.)

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/264 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/264

---

P8_TA(2018)0455

Præstationsnormer for nye tunge køretøjers CO2-emissioner ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af præstationsnormer for nye tunge køretøjers CO2-emissioner (COM(2018)0284 — C8-0197/2018 — 2018/0143(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 363/35)

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Udbredelse af tunge nulemissionskøretøjer bør bidrage til at løse store problemer med mobilitet i byerne. Selv om det er vigtigt for at reducere CO2-emissioner fra vejtransport, er det også vigtigt, at fabrikanterne fremmer sådanne køretøjer for effektivt at kunne reducere luftforurenende stoffer og for høje støjniveauer i byer og byområder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Udbredelse af tunge nulemissionskøretøjer bør bidrage til at løse store problemer med mobilitet i byerne. Selv om det er vigtigt for at reducere CO2-emissioner fra vejtransport, er det også vigtigt, at fabrikanterne fremmer sådanne køretøjer for effektivt at kunne reducere luftforurenende stoffer og for høje støjniveauer i byer og byområder.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Efter vedtagelsen af den europæiske strategi for lavemissionsmobilitet vedtog Kommissionen to mobilitetspakker i maj (19) og november 2017 (20). Disse to pakker opstiller en positiv dagsorden, der sigter mod at gennemføre strategien for lavemissionsmobilitet og sikre en problemfri omstilling til
  ren
  , konkurrencedygtig og sammenbundet
  mobilitet
  for alle. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Efter vedtagelsen af den europæiske strategi for lavemissionsmobilitet vedtog Kommissionen to mobilitetspakker i maj (19) og november 2017 (20). Disse to pakker opstiller en positiv dagsorden, der sigter mod at gennemføre strategien for lavemissionsmobilitet og sikre en problemfri omstilling til
  ren
  , konkurrencedygtig og sammenbundet
  mobilitet
  for alle.

| (2) | Efter vedtagelsen af den europæiske strategi for lavemissionsmobilitet vedtog Kommissionen to mobilitetspakker i maj (19) og november 2017 (20). Disse to pakker opstiller en positiv dagsorden, der sigter mod at gennemføre strategien for lavemissionsmobilitet og sikre en problemfri omstilling til konkurrencedygtig og sammenbundet
  nulemissionsmobilitet
  for alle. |
| --- | --- |

(2)

Efter vedtagelsen af den europæiske strategi for lavemissionsmobilitet vedtog Kommissionen to mobilitetspakker i maj (19) og november 2017 (20). Disse to pakker opstiller en positiv dagsorden, der sigter mod at gennemføre strategien for lavemissionsmobilitet og sikre en problemfri omstilling til konkurrencedygtig og sammenbundet
  nulemissionsmobilitet
  for alle.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Denne forordning indgår som en del af den tredje pakke under »Et mobilt Europa«, som skal bidrage til at gennemføre den nye strategi for Unionens industripolitik fra september 2017 (21), og den sigter mod at færdiggøre processen til at sikre, at Unionen høster det fulde udbytte ved modernisering og dekarbonisering af mobilitetssektorerne. Målet med pakken er at skabe mere sikker og tilgængelig mobilitet i Europa, gøre den europæiske industri mere konkurrencedygtig, gøre europæiske jobs mere sikre og skabe
  mobilitetssystemer
  , der er
  renere og bedre tilpasset til kravene om bekæmpelse af klimaforandringerne
  .
  Det
  kræver et fuldt engagement fra både Unionen, medlemslandene og interessenterne,
  ikke mindst for at styrke indsatsen for at reducere CO2-emissionerne og luftforureningen
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Denne forordning indgår som en del af den tredje pakke under »Et mobilt Europa«, som skal bidrage til at gennemføre den nye strategi for Unionens industripolitik fra september 2017 (21), og den sigter mod at færdiggøre processen til at sikre, at Unionen høster det fulde udbytte ved modernisering og dekarbonisering af mobilitetssektorerne. Målet med pakken er at skabe mere sikker og tilgængelig mobilitet i Europa, gøre den europæiske industri mere konkurrencedygtig, gøre europæiske jobs mere sikre og skabe
  mobilitetssystemer
  , der er
  renere og bedre tilpasset til kravene om bekæmpelse af klimaforandringerne
  .
  Det
  kræver et fuldt engagement fra både Unionen, medlemslandene og interessenterne,
  ikke mindst for at styrke indsatsen for at reducere CO2-emissionerne og luftforureningen
  .

| (3) | Denne forordning indgår som en del af den tredje pakke under »Et mobilt Europa«, som skal bidrage til at gennemføre den nye strategi for Unionens industripolitik fra september 2017 (21), og den sigter mod at færdiggøre processen til at sikre, at Unionen høster det fulde udbytte ved modernisering og dekarbonisering af mobilitetssektorerne. Målet med pakken er at skabe mere sikker og tilgængelig mobilitet i Europa, gøre den europæiske industri mere konkurrencedygtig, gøre europæiske jobs mere sikre og skabe
  en sektor
  , der er
  godt på vej mod nulemission midt i århundredet og fuldt ud overholder Parisaftalen
  .
  Opnåelse af en god balance mellem styrkelse af bestræbelserne på at reducere CO2-emissioner og luftforurening
  ,
  fremme af innovation i Unionens bilindustri og styrkelse af Unionens konkurrenceevne
  kræver et fuldt engagement af både Unionen, medlemslandene og interessenterne. |
| --- | --- |

(3)

Denne forordning indgår som en del af den tredje pakke under »Et mobilt Europa«, som skal bidrage til at gennemføre den nye strategi for Unionens industripolitik fra september 2017 (21), og den sigter mod at færdiggøre processen til at sikre, at Unionen høster det fulde udbytte ved modernisering og dekarbonisering af mobilitetssektorerne. Målet med pakken er at skabe mere sikker og tilgængelig mobilitet i Europa, gøre den europæiske industri mere konkurrencedygtig, gøre europæiske jobs mere sikre og skabe
  en sektor
  , der er
  godt på vej mod nulemission midt i århundredet og fuldt ud overholder Parisaftalen
  .
  Opnåelse af en god balance mellem styrkelse af bestræbelserne på at reducere CO2-emissioner og luftforurening
  ,
  fremme af innovation i Unionens bilindustri og styrkelse af Unionens konkurrenceevne
  kræver et fuldt engagement af både Unionen, medlemslandene og interessenterne.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Denne forordning udgør sammen med
  CO2-emissionsstandarderne for personbiler og lette erhvervskøretøjer

   (22) en klar køreplan for CO2-emissionsreduktioner fra vejtransportsektoren og bidrager til at opnå det bindende mål om en nedbringelse af drivhusgasemissionerne fra EU's samlede økonomi med mindst
  40
   % i 2030 i forhold til 1990-niveauerne, som
  blev vedtaget
  i 
  Rådets konklusioner af 23.-24. oktober 2014 og vedtaget som Unionens tilsigtede nationalt bestemte bidrag ved indgåelsen af
  Parisaftalen
  ved FN's Klimakonference den 6. marts 2015
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Denne forordning udgør sammen med
  CO2-emissionsstandarderne for personbiler og lette erhvervskøretøjer

   (22) en klar køreplan for CO2-emissionsreduktioner fra vejtransportsektoren og bidrager til at opnå det bindende mål om en nedbringelse af drivhusgasemissionerne fra EU's samlede økonomi med mindst
  40
   % i 2030 i forhold til 1990-niveauerne, som
  blev vedtaget
  i 
  Rådets konklusioner af 23.-24. oktober 2014 og vedtaget som Unionens tilsigtede nationalt bestemte bidrag ved indgåelsen af
  Parisaftalen
  ved FN's Klimakonference den 6. marts 2015
  .

| (4) | Denne forordning udgør sammen med
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../...

   (22) en klar køreplan for CO2-emissionsreduktioner fra vejtransportsektoren og bidrager til at opnå det bindende mål om en nedbringelse af drivhusgasemissionerne fra EU's samlede økonomi med mindst
  55
   % i 2030 i forhold til 1990-niveauerne, som
  skal være
  i 
  overensstemmelse med
  Parisaftalen. |
| --- | --- |

(4)

Denne forordning udgør sammen med
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../...

   (22) en klar køreplan for CO2-emissionsreduktioner fra vejtransportsektoren og bidrager til at opnå det bindende mål om en nedbringelse af drivhusgasemissionerne fra EU's samlede økonomi med mindst
  55
   % i 2030 i forhold til 1990-niveauerne, som
  skal være
  i 
  overensstemmelse med
  Parisaftalen.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Der bør derfor fastsættes EU-flådedækkende CO2-reduktionsniveauer for nye tunge erhvervskøretøjer for 2025 og for 2030 under hensyntagen til den tid, det tager at forny køretøjsflåden, og til nødvendigheden af, at vejtransportsektoren bidrager til opfyldelsen af Unionens klima- og energimål for 2030 og fremefter. En sådan trinvis tilgang sender også industrien et klart og tidligt signal om ikke at forsinke indførelsen på markedet af energieffektive teknologier og nul- og lavemissionskøretøjer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Der bør derfor fastsættes EU-flådedækkende CO2-reduktionsniveauer for nye tunge erhvervskøretøjer for 2025 og for 2030 under hensyntagen til den tid, det tager at forny køretøjsflåden, og til nødvendigheden af, at vejtransportsektoren bidrager til opfyldelsen af Unionens klima- og energimål for 2030 og fremefter. En sådan trinvis tilgang sender også industrien et klart og tidligt signal om ikke at forsinke indførelsen på markedet af energieffektive teknologier og nul- og lavemissionskøretøjer.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | I Rådets konklusioner af oktober 2014 blev en reduktion af drivhusgasemissionerne på 30 % frem til 2030 i forhold til 2005-niveauerne vedtaget for de sektorer, der ikke er omfattet af Unionens emissionshandelssystem. Vejtransport
  står
  for
  en stor andel
  af
  udledningen fra disse sektorer
  , og udledningen ligger fortsat markant højere end 1990-niveauerne. Hvis udledningen fra vejtransport stiger yderligere, modvirker det effekten af de reduktioner, der er opnået som følge af andre sektorers klimaindsats. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

I Rådets konklusioner af oktober 2014 blev en reduktion af drivhusgasemissionerne på 30 % frem til 2030 i forhold til 2005-niveauerne vedtaget for de sektorer, der ikke er omfattet af Unionens emissionshandelssystem. Vejtransport
  står
  for
  en stor andel
  af
  udledningen fra disse sektorer
  , og udledningen ligger fortsat markant højere end 1990-niveauerne. Hvis udledningen fra vejtransport stiger yderligere, modvirker det effekten af de reduktioner, der er opnået som følge af andre sektorers klimaindsats.

| (5) | I Rådets konklusioner af oktober 2014 blev en reduktion af drivhusgasemissionerne på 30 % frem til 2030 i forhold til 2005-niveauerne vedtaget for de sektorer, der ikke er omfattet af Unionens emissionshandelssystem. Vejtransport
  var ansvarlig
  for
  25 %
  af
  Unionens drivhusgasemissioner i 2016
  , og udledningen
  steg for tredje år i træk og
  ligger fortsat markant højere end 1990-niveauerne. Hvis udledningen fra vejtransport stiger yderligere, modvirker det effekten af de reduktioner, der er opnået som følge af andre sektorers klimaindsats. |
| --- | --- |

(5)

I Rådets konklusioner af oktober 2014 blev en reduktion af drivhusgasemissionerne på 30 % frem til 2030 i forhold til 2005-niveauerne vedtaget for de sektorer, der ikke er omfattet af Unionens emissionshandelssystem. Vejtransport
  var ansvarlig
  for
  25 %
  af
  Unionens drivhusgasemissioner i 2016
  , og udledningen
  steg for tredje år i træk og
  ligger fortsat markant højere end 1990-niveauerne. Hvis udledningen fra vejtransport stiger yderligere, modvirker det effekten af de reduktioner, der er opnået som følge af andre sektorers klimaindsats.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | I betragtning af den anslåede stigning til ca. 9 % i andelen af emissioner fra tunge erhvervskøretøjer og det forhold, at der på nuværende tidspunkt ikke er behov for at reducere CO2-emissionerne fra tunge køretøjer, er der behov for særlige foranstaltninger for denne kategori af køretøjer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

I betragtning af den anslåede stigning til ca. 9 % i andelen af emissioner fra tunge erhvervskøretøjer og det forhold, at der på nuværende tidspunkt ikke er behov for at reducere CO2-emissionerne fra tunge køretøjer, er der behov for særlige foranstaltninger for denne kategori af køretøjer.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Med henblik på at udnytte mulighederne for energieffektiviseringer og sikre, at hele vejtransportsektoren bidrager til den aftalte nedbringelse af drivhusgasemissionerne, er det hensigtsmæssige at supplere de eksisterende CO2-emissionsstandarder for nye personbiler og lette erhvervskøretøjer ved at fastsætte præstationsnormer for nye tunge køretøjers CO2-emissioner. Standarderne skal fremme innovation inden for brændstofeffektive teknologier og bidrage til at styrke den position som teknologisk innovationsleder, som Unionens fabrikanter og leverandører hertil aktuelt har. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Med henblik på at udnytte mulighederne for energieffektiviseringer og sikre, at hele vejtransportsektoren bidrager til den aftalte nedbringelse af drivhusgasemissionerne, er det hensigtsmæssige at supplere de eksisterende CO2-emissionsstandarder for nye personbiler og lette erhvervskøretøjer ved at fastsætte præstationsnormer for nye tunge køretøjers CO2-emissioner. Standarderne skal fremme innovation inden for brændstofeffektive teknologier og bidrage til at styrke den position som teknologisk innovationsleder, som Unionens fabrikanter og leverandører hertil aktuelt har.

| (9) | Med henblik på at udnytte mulighederne for energieffektiviseringer og sikre, at hele vejtransportsektoren bidrager til den aftalte nedbringelse af drivhusgasemissionerne, er det hensigtsmæssige at supplere de eksisterende CO2-emissionsstandarder for nye personbiler og lette erhvervskøretøjer ved at fastsætte præstationsnormer for nye tunge køretøjers CO2-emissioner. Standarderne skal fremme innovation inden for brændstofeffektive teknologier og bidrage til at styrke den position som teknologisk innovationsleder, som Unionens fabrikanter og leverandører hertil aktuelt har
  , og sikre højtkvalificerede job på lang sigt
  . |
| --- | --- |

(9)

Med henblik på at udnytte mulighederne for energieffektiviseringer og sikre, at hele vejtransportsektoren bidrager til den aftalte nedbringelse af drivhusgasemissionerne, er det hensigtsmæssige at supplere de eksisterende CO2-emissionsstandarder for nye personbiler og lette erhvervskøretøjer ved at fastsætte præstationsnormer for nye tunge køretøjers CO2-emissioner. Standarderne skal fremme innovation inden for brændstofeffektive teknologier og bidrage til at styrke den position som teknologisk innovationsleder, som Unionens fabrikanter og leverandører hertil aktuelt har
  , og sikre højtkvalificerede job på lang sigt
  .

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Det skal tages i betragtning, at klimaforandringerne er et grænseoverskridende problem, og at der er behov for at sikre et velfungerende indre marked både for vejtransporttjenester og for tunge køretøjer, og dermed er det hensigtsmæssigt at fastsætte CO2-emissionsstandarder for tunge køretøjer på EU-plan. Standarderne skal udformes, så de ikke berører konkurrencelovgivningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Det skal tages i betragtning, at klimaforandringerne er et grænseoverskridende problem, og at der er behov for at sikre et velfungerende indre marked både for vejtransporttjenester og for tunge køretøjer, og dermed er det hensigtsmæssigt at fastsætte CO2-emissionsstandarder for tunge køretøjer på EU-plan. Standarderne skal udformes, så de ikke berører konkurrencelovgivningen.

| (10) | Det skal tages i betragtning, at klimaforandringerne er et grænseoverskridende problem, og at der er behov for at sikre et velfungerende indre marked både for vejtransporttjenester og for tunge køretøjer
  og undgå markedsopsplitning
  , og dermed er det hensigtsmæssigt at fastsætte CO2-emissionsstandarder for tunge køretøjer på EU-plan. Standarderne skal udformes, så de ikke berører konkurrencelovgivningen. |
| --- | --- |

(10)

Det skal tages i betragtning, at klimaforandringerne er et grænseoverskridende problem, og at der er behov for at sikre et velfungerende indre marked både for vejtransporttjenester og for tunge køretøjer
  og undgå markedsopsplitning
  , og dermed er det hensigtsmæssigt at fastsætte CO2-emissionsstandarder for tunge køretøjer på EU-plan. Standarderne skal udformes, så de ikke berører konkurrencelovgivningen.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | En socialt acceptabel og retfærdig overgang til emissionsfri mobilitet inden midten af århundredet kræver ændringer i hele automobilværdikæden under hensyntagen til borgere og regioner i alle medlemsstater, som kunne blive negativt påvirket. Det er vigtigt at se på de sociale virkninger af overgangen og at være proaktiv i håndteringen af konsekvenserne for beskæftigelsen. Det er af afgørende betydning, at de nuværende foranstaltninger også ledsages af målrettede programmer på EU-plan og nationalt og regionalt plan med henblik på omskoling, opkvalificering og omskoling af arbejdstagere samt uddannelse og jobsøgning i negativt påvirkede lokalsamfund og regioner i tæt dialog med arbejdsmarkedets parter og de kompetente myndigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

En socialt acceptabel og retfærdig overgang til emissionsfri mobilitet inden midten af århundredet kræver ændringer i hele automobilværdikæden under hensyntagen til borgere og regioner i alle medlemsstater, som kunne blive negativt påvirket. Det er vigtigt at se på de sociale virkninger af overgangen og at være proaktiv i håndteringen af konsekvenserne for beskæftigelsen. Det er af afgørende betydning, at de nuværende foranstaltninger også ledsages af målrettede programmer på EU-plan og nationalt og regionalt plan med henblik på omskoling, opkvalificering og omskoling af arbejdstagere samt uddannelse og jobsøgning i negativt påvirkede lokalsamfund og regioner i tæt dialog med arbejdsmarkedets parter og de kompetente myndigheder.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 12 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12b) | Der skal hurtigst muligt etableres infrastrukturer i form af ladestandere og tankstationer for at sikre tillid hos forbrugere af nul- og lavemissionskøretøjer og samtidig sikre et effektivt samspil mellem forskellige støtteinstrumenter på EU- og medlemsstatsniveau for at mobilisere betydelige offentlige og private investeringer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12b)

Der skal hurtigst muligt etableres infrastrukturer i form af ladestandere og tankstationer for at sikre tillid hos forbrugere af nul- og lavemissionskøretøjer og samtidig sikre et effektivt samspil mellem forskellige støtteinstrumenter på EU- og medlemsstatsniveau for at mobilisere betydelige offentlige og private investeringer.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 12 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12c) | I strategien for lavemissionsmobilitet understreges vigtigheden af at sikre, at den elektricitet, der genereres til brug for elkøretøjer, kommer fra bæredygtige energikilder og nødvendigheden af, at der hurtigst muligt på EU-plan tages et langsigtet initiativ vedrørende den næste generation af batterier. For at nå disse mål er der behov for en øget finansiering af teknologisk forskning inden for produktion, styring og bortskaffelse af batterier til elmotorer, således at disse bliver stadig mere miljømæssigt bæredygtige. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12c)

I strategien for lavemissionsmobilitet understreges vigtigheden af at sikre, at den elektricitet, der genereres til brug for elkøretøjer, kommer fra bæredygtige energikilder og nødvendigheden af, at der hurtigst muligt på EU-plan tages et langsigtet initiativ vedrørende den næste generation af batterier. For at nå disse mål er der behov for en øget finansiering af teknologisk forskning inden for produktion, styring og bortskaffelse af batterier til elmotorer, således at disse bliver stadig mere miljømæssigt bæredygtige.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 12 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12d) | De fleste EU-godstransportoperatører er små og mellemstore virksomheder med begrænset adgang til finansiering. Derfor skal de fremtidige løsninger være omkostningseffektive og afbalancerede. Det er afgørende, at der er en stærk tilskyndende struktur, der kan støtte udbredelsen af mere brændstofeffektive køretøjer, og at der stilles EU-finansieringsmekanismer til rådighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12d)

De fleste EU-godstransportoperatører er små og mellemstore virksomheder med begrænset adgang til finansiering. Derfor skal de fremtidige løsninger være omkostningseffektive og afbalancerede. Det er afgørende, at der er en stærk tilskyndende struktur, der kan støtte udbredelsen af mere brændstofeffektive køretøjer, og at der stilles EU-finansieringsmekanismer til rådighed.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | VECTO-simuleringsværktøjet
  samt forordning (EU) 2017/2400 vil løbende og rettidigt blive
  opdateret på baggrund af innovation og for at tage højde for indførelsen af
  nye teknologier
  til forbedring af tunge køretøjers brændstofeffektivitet
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

VECTO-simuleringsværktøjet
  samt forordning (EU) 2017/2400 vil løbende og rettidigt blive
  opdateret på baggrund af innovation og for at tage højde for indførelsen af
  nye teknologier
  til forbedring af tunge køretøjers brændstofeffektivitet
  .

| (13) | I lyset af innovation og for at tage hensyn til gennemførelsen af nye teknologier til forbedring af tunge køretøjers brændstofeffektivitet
  samt
  udviklingen i den faktiske repræsentativitet af de CO2-emissionsværdier, der er fastlagt i henhold til
  forordning (EU) 2017/2400, vil
  VECTO-simuleringsværktøjet samt forordning (EU) 2017/2400
  løbende og rettidigt blive
  ajourført, og der skal tildeles et tilstrækkeligt budget i overensstemmelse hermed. Under hensyntagen til den rolle, som disse
  nye teknologier
  kan have på CO2-emissionsreduktionspotentialet i transportsektoren, bør ajourføringen i 2022 fuldt ud tage hensyn til VECTO-simuleringsværktøjets udvikling. |
| --- | --- |

(13)

I lyset af innovation og for at tage hensyn til gennemførelsen af nye teknologier til forbedring af tunge køretøjers brændstofeffektivitet
  samt
  udviklingen i den faktiske repræsentativitet af de CO2-emissionsværdier, der er fastlagt i henhold til
  forordning (EU) 2017/2400, vil
  VECTO-simuleringsværktøjet samt forordning (EU) 2017/2400
  løbende og rettidigt blive
  ajourført, og der skal tildeles et tilstrækkeligt budget i overensstemmelse hermed. Under hensyntagen til den rolle, som disse
  nye teknologier
  kan have på CO2-emissionsreduktionspotentialet i transportsektoren, bør ajourføringen i 2022 fuldt ud tage hensyn til VECTO-simuleringsværktøjets udvikling.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | CO2-emissionsdata fastlagt i henhold til forordning (EU) 2017/2400 skal overvåges i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
  nr. .../2018

   (25). Disse data danner grundlag for fastsættelse af reduktionsmålene for de fire grupper af tunge køretøjer, der står for den største udledning i EU, og til at fastsætte fabrikanternes gennemsnitlige, specifikke emissioner i et givet kalenderår. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

CO2-emissionsdata fastlagt i henhold til forordning (EU) 2017/2400 skal overvåges i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
  nr. .../2018

   (25). Disse data danner grundlag for fastsættelse af reduktionsmålene for de fire grupper af tunge køretøjer, der står for den største udledning i EU, og til at fastsætte fabrikanternes gennemsnitlige, specifikke emissioner i et givet kalenderår.

| (14) | CO2-emissionsdata fastlagt i henhold til forordning (EU) 2017/2400 skal overvåges i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
  2018/956

   (25). Disse data danner grundlag for fastsættelse af reduktionsmålene for de fire grupper af tunge køretøjer, der står for den største udledning i EU, og til at fastsætte fabrikanternes gennemsnitlige, specifikke emissioner i et givet kalenderår. |
| --- | --- |

(14)

(Dette ændringsforslag gælder for hele teksten. Hvis det vedtages, skal ændringerne foretages alle relevante steder).

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Et reduktionsmål skal fastsættes for 2025 som en relativ reduktion baseret på de gennemsnitlige CO2-emissioner fra disse tunge køretøjer i 2019, og dette skal afspejle udbredelsen af tilgængelige omkostningseffektive teknologier til konventionelle køretøjer.
  2030-målet skal betragtes som tentativt, og det endelige mål fastsættes
  på baggrund af en revision, der gennemføres i 2022,
  da
  usikkerheden er større med hensyn til udbredelsen af mere avancerede teknologier, der endnu ikke er tilgængelige. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Et reduktionsmål skal fastsættes for 2025 som en relativ reduktion baseret på de gennemsnitlige CO2-emissioner fra disse tunge køretøjer i 2019, og dette skal afspejle udbredelsen af tilgængelige omkostningseffektive teknologier til konventionelle køretøjer.
  2030-målet skal betragtes som tentativt, og det endelige mål fastsættes
  på baggrund af en revision, der gennemføres i 2022,
  da
  usikkerheden er større med hensyn til udbredelsen af mere avancerede teknologier, der endnu ikke er tilgængelige.

| (15) | Et reduktionsmål skal fastsættes for 2025 som en relativ reduktion baseret på de gennemsnitlige CO2-emissioner fra disse tunge køretøjer i 2019, og dette skal afspejle udbredelsen af tilgængelige omkostningseffektive teknologier til konventionelle køretøjer.
  Et reduktionsmål bør også fastsættes for 2030
  på baggrund af en revision, der gennemføres i 2022,
  som ikke bør mindske denne forordnings ambitioner, samtidig med at der tages højde for, at
  usikkerheden er større med hensyn til udbredelsen af mere avancerede teknologier, der endnu ikke er tilgængelige. |
| --- | --- |

(15)

Et reduktionsmål skal fastsættes for 2025 som en relativ reduktion baseret på de gennemsnitlige CO2-emissioner fra disse tunge køretøjer i 2019, og dette skal afspejle udbredelsen af tilgængelige omkostningseffektive teknologier til konventionelle køretøjer.
  Et reduktionsmål bør også fastsættes for 2030
  på baggrund af en revision, der gennemføres i 2022,
  som ikke bør mindske denne forordnings ambitioner, samtidig med at der tages højde for, at
  usikkerheden er større med hensyn til udbredelsen af mere avancerede teknologier, der endnu ikke er tilgængelige.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Flydende naturgas (LNG) er et tilgængeligt brændstof som alternativ til diesel til tunge køretøjer. Udbredelsen af eksisterende og fremtidige, mere innovative teknologier baseret på LNG kan bidrage til at opfylde CO2-emissionsmålene på kort og mellemlang sigt, da anvendelsen af naturgasteknologi har lavere CO2-emissioner sammenlignet med diesel. De mulige CO2-emissionsreduktioner ved anvendelse af LNG-køretøjer er indarbejdet i fuldt omfang i VECTO. Derudover sikrer de eksisterende LNG-teknologier et lavt niveau af luftforurenende emissioner såsom NOx og partikelemission.
  En tilstrækkelig
  minimumspåfyldningsinfrastruktur er etableret og bliver udbygget
  som en del af de nationale politiske rammer for alternativ brændstofinfrastruktur. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Flydende naturgas (LNG) er et tilgængeligt brændstof som alternativ til diesel til tunge køretøjer. Udbredelsen af eksisterende og fremtidige, mere innovative teknologier baseret på LNG kan bidrage til at opfylde CO2-emissionsmålene på kort og mellemlang sigt, da anvendelsen af naturgasteknologi har lavere CO2-emissioner sammenlignet med diesel. De mulige CO2-emissionsreduktioner ved anvendelse af LNG-køretøjer er indarbejdet i fuldt omfang i VECTO. Derudover sikrer de eksisterende LNG-teknologier et lavt niveau af luftforurenende emissioner såsom NOx og partikelemission.
  En tilstrækkelig
  minimumspåfyldningsinfrastruktur er etableret og bliver udbygget
  som en del af de nationale politiske rammer for alternativ brændstofinfrastruktur.

| (16) | En
  effektiv, teknologineutral og
  tilstrækkelig
  infrastruktur til optankning og opladning bør, i overensstemmelse med denne forordnings ambitioner
  ,
  udbygges
  som en del af de nationale politiske rammer for alternativ brændstofinfrastruktur. |
| --- | --- |

(16)

En
  effektiv, teknologineutral og
  tilstrækkelig
  infrastruktur til optankning og opladning bør, i overensstemmelse med denne forordnings ambitioner
  ,
  udbygges
  som en del af de nationale politiske rammer for alternativ brændstofinfrastruktur.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | Hvad angår erhvervskøretøjer og køretøjer i kategorierne M2 og M3 bør Kommissionen hurtigst muligt specificere de tekniske kriterier for definition af et køretøj, der er bestemt til erhvervsformål, og for definition af de busser, der er omfattet af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

Hvad angår erhvervskøretøjer og køretøjer i kategorierne M2 og M3 bør Kommissionen hurtigst muligt specificere de tekniske kriterier for definition af et køretøj, der er bestemt til erhvervsformål, og for definition af de busser, der er omfattet af denne forordning.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 17 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17b) | Der bør udvikles en metode, der kan bekræfte basislinjen for 2019 for at sikre nøjagtigheden og fordelene ved denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17b)

Der bør udvikles en metode, der kan bekræfte basislinjen for 2019 for at sikre nøjagtigheden og fordelene ved denne forordning.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (20a) | For at skabe fleksibilitet i incitamentsordningen for udvikling af tunge nulemissionskøretøjer bør de forbundne fabrikanter kunne danne en pulje på et åbent, gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag. En aftale om at oprette en pulje bør ikke overstige fem år, men bør kunne forlænges. Kommissionen bør have beføjelse til at fastsætte detaljerede regler og betingelser for forbundne fabrikanter, for at de kan danne en pulje på et åbent, gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag i overensstemmelse med Unionens konkurrencelovgivning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20a)

For at skabe fleksibilitet i incitamentsordningen for udvikling af tunge nulemissionskøretøjer bør de forbundne fabrikanter kunne danne en pulje på et åbent, gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag. En aftale om at oprette en pulje bør ikke overstige fem år, men bør kunne forlænges. Kommissionen bør have beføjelse til at fastsætte detaljerede regler og betingelser for forbundne fabrikanter, for at de kan danne en pulje på et åbent, gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag i overensstemmelse med Unionens konkurrencelovgivning.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | I modsætning til personbiler og varevogne er tunge nul- og lavemissionskøretøjer endnu ikke tilgængelige
  på
  markedet, undtaget busser. Derfor indføres en specifik mekanisme i form af superkreditter for
  at
  fremme en
  problemfri omstilling til nulemissionsmobilitet
  . Det skaber
  incitamenter til at udvikle tunge nul- og lavemissionskøretøjer og bringe dem på markedet i Unionen som supplement til andre instrumenter på efterspørgselssiden, f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF om renere køretøjer (26). |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

I modsætning til personbiler og varevogne er tunge nul- og lavemissionskøretøjer endnu ikke tilgængelige
  på
  markedet, undtaget busser. Derfor indføres en specifik mekanisme i form af superkreditter for
  at
  fremme en
  problemfri omstilling til nulemissionsmobilitet
  . Det skaber
  incitamenter til at udvikle tunge nul- og lavemissionskøretøjer og bringe dem på markedet i Unionen som supplement til andre instrumenter på efterspørgselssiden, f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF om renere køretøjer (26).

| (21) | Med henblik
  på at
  sikre den
  problemfri omstilling til nulemissionsmobilitet
  og skabe
  incitamenter til at udvikle tunge nul- og lavemissionskøretøjer og bringe dem på markedet i Unionen som supplement til andre instrumenter på efterspørgselssiden, f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF om renere køretøjer (26)

  , bør der fastsættes et benchmark for andelen af tunge nul- og lavemissionskøretøjer i en fabrikants flåde af nye tunge køretøjer for 2025 og 2030
  . |
| --- | --- |

(21)

Med henblik
  på at
  sikre den
  problemfri omstilling til nulemissionsmobilitet
  og skabe
  incitamenter til at udvikle tunge nul- og lavemissionskøretøjer og bringe dem på markedet i Unionen som supplement til andre instrumenter på efterspørgselssiden, f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF om renere køretøjer (26)

  , bør der fastsættes et benchmark for andelen af tunge nul- og lavemissionskøretøjer i en fabrikants flåde af nye tunge køretøjer for 2025 og 2030
  .

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 21 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (21a) | Minimumsandelen af nul- og lavemissionskøretøjer bør fastsættes med henblik på at garantere sikkerheden af infrastrukturudbyderes og fabrikanters investeringer, for at der kan fremmes en hurtig udbredelse af nul- og lavemissionskøretøjer på Unionens marked og samtidig give fabrikanterne mulighed for at træffe beslutning om tidsplanen for deres investeringer. Der bør indføres en mekanisme, der giver fabrikanter af nul- og lavemissionskøretøjer et incitament til at bringe dem på markedet i Unionen så hurtigt som muligt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21a)

Minimumsandelen af nul- og lavemissionskøretøjer bør fastsættes med henblik på at garantere sikkerheden af infrastrukturudbyderes og fabrikanters investeringer, for at der kan fremmes en hurtig udbredelse af nul- og lavemissionskøretøjer på Unionens marked og samtidig give fabrikanterne mulighed for at træffe beslutning om tidsplanen for deres investeringer. Der bør indføres en mekanisme, der giver fabrikanter af nul- og lavemissionskøretøjer et incitament til at bringe dem på markedet i Unionen så hurtigt som muligt.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Ved beregning af
  de
  gennemsnitlige specifikke
  emissioner
  for en fabrikant
  skal samtlige tunge nul-
  og
  lavemissionskøretøjer derfor medregnes flere gange
  .
  Omfanget af incitamenterne bør varieres i forhold til køretøjets faktiske CO2-emissioner. For at
  undgå at udvande miljømålsætningerne bør der fastsættes et loft for de afledte
  besparelser
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Ved beregning af
  de
  gennemsnitlige specifikke
  emissioner
  for en fabrikant
  skal samtlige tunge nul-
  og
  lavemissionskøretøjer derfor medregnes flere gange
  .
  Omfanget af incitamenterne bør varieres i forhold til køretøjets faktiske CO2-emissioner. For at
  undgå at udvande miljømålsætningerne bør der fastsættes et loft for de afledte
  besparelser
  .

| (22) | Ved beregning af
  det
  gennemsnitlige specifikke
  CO2-emissionsmål
  for en fabrikant
  bør der tages hensyn til dens resultater i forhold til benchmarket for 2025
  og
  2030 for nul- og lavemissionskøretøjer
  .
  For at tilskynde til udvikling og ibrugtagning af sådanne køretøjer og samtidig
  undgå at udvande miljømålsætningerne
  og effektiviteten af konventionelle forbrændingsmotorer
  bør der fastsættes et loft for de afledte
  tilpasninger
  . |
| --- | --- |

(22)

Ved beregning af
  det
  gennemsnitlige specifikke
  CO2-emissionsmål
  for en fabrikant
  bør der tages hensyn til dens resultater i forhold til benchmarket for 2025
  og
  2030 for nul- og lavemissionskøretøjer
  .
  For at tilskynde til udvikling og ibrugtagning af sådanne køretøjer og samtidig
  undgå at udvande miljømålsætningerne
  og effektiviteten af konventionelle forbrændingsmotorer
  bør der fastsættes et loft for de afledte
  tilpasninger
  .

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Ved udarbejdelse af incitamentsordningen til udbredelse af tunge nulemissionskøretøjer bør mindre lastbiler
  , minibusser og busser
  , der ikke er omfattet af CO2-emissionsmålene i henhold til denne forordning, medtages. Disse køretøjer har også et stort forbedringspotentiale med hensyn til at begrænse luftforureningen i byerne.
  Det skal imidlertid bemærkes, at nulemissionsbusser allerede er på markedet og omfattet af incitamentsordninger på efterspørgselssiden, f.eks. ved offentlige indkøb. For at sikre, at incitamentsordningerne er afstemt på tværs af køretøjstyper, bør der derfor ligeledes fastsættes et loft for besparelser hidrørende fra nulemissionskøretøjer i grupperne mindre lastbiler, minibusser og busser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Ved udarbejdelse af incitamentsordningen til udbredelse af tunge nulemissionskøretøjer bør mindre lastbiler
  , minibusser og busser
  , der ikke er omfattet af CO2-emissionsmålene i henhold til denne forordning, medtages. Disse køretøjer har også et stort forbedringspotentiale med hensyn til at begrænse luftforureningen i byerne.
  Det skal imidlertid bemærkes, at nulemissionsbusser allerede er på markedet og omfattet af incitamentsordninger på efterspørgselssiden, f.eks. ved offentlige indkøb. For at sikre, at incitamentsordningerne er afstemt på tværs af køretøjstyper, bør der derfor ligeledes fastsættes et loft for besparelser hidrørende fra nulemissionskøretøjer i grupperne mindre lastbiler, minibusser og busser.

| (24) | Ved udarbejdelse af incitamentsordningen til udbredelse af tunge nulemissionskøretøjer bør mindre lastbiler
  og andre kategorier af tunge køretøjer
  , der
  endnu
  ikke er omfattet af CO2-emissionsmålene i henhold til denne forordning, medtages. Disse køretøjer har også et stort forbedringspotentiale med hensyn til at begrænse luftforureningen i byerne. |
| --- | --- |

(24)

Ved udarbejdelse af incitamentsordningen til udbredelse af tunge nulemissionskøretøjer bør mindre lastbiler
  og andre kategorier af tunge køretøjer
  , der
  endnu
  ikke er omfattet af CO2-emissionsmålene i henhold til denne forordning, medtages. Disse køretøjer har også et stort forbedringspotentiale med hensyn til at begrænse luftforureningen i byerne.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Hvis en fabrikant overskrider emissionsmålene, pålægger Kommissionen fabrikanten en økonomisk sanktion i form af en afgift for emissionsoverskridelse, hvor der tages højde for emissionskreditter og emissionsoverskridelser. For at sikre et tilstrækkeligt incitament for fabrikanterne til at indføre foranstaltninger til reduktion af tunge køretøjers specifikke CO2-emissioner
  skal
  afgiften
  være
  højere end de gennemsnitlige marginalomkostninger for de teknologier, der er nødvendige for at opfylde målene. Afgifterne for emissionsoverskridelser bør betragtes som indtægter, der indgår i 
  Den Europæiske Unions
  almindelige budget. Metoden til opkrævning af afgifter fastsættes i en gennemførelsesretsakt, hvor der tages højde for den metode, der er vedtaget i henhold til forordning (EF) nr. 443/
  2009
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Hvis en fabrikant overskrider emissionsmålene, pålægger Kommissionen fabrikanten en økonomisk sanktion i form af en afgift for emissionsoverskridelse, hvor der tages højde for emissionskreditter og emissionsoverskridelser. For at sikre et tilstrækkeligt incitament for fabrikanterne til at indføre foranstaltninger til reduktion af tunge køretøjers specifikke CO2-emissioner
  skal
  afgiften
  være
  højere end de gennemsnitlige marginalomkostninger for de teknologier, der er nødvendige for at opfylde målene. Afgifterne for emissionsoverskridelser bør betragtes som indtægter, der indgår i 
  Den Europæiske Unions
  almindelige budget. Metoden til opkrævning af afgifter fastsættes i en gennemførelsesretsakt, hvor der tages højde for den metode, der er vedtaget i henhold til forordning (EF) nr. 443/
  2009
  .

| (29) | Hvis en fabrikant overskrider emissionsmålene, pålægger Kommissionen fabrikanten en økonomisk sanktion i form af en afgift for emissionsoverskridelse, hvor der tages højde for emissionskreditter og emissionsoverskridelser. For at sikre et tilstrækkeligt incitament for fabrikanterne til at indføre foranstaltninger til reduktion af tunge køretøjers specifikke CO2-emissioner
  er det vigtigt, at
  afgiften
  altid er
  højere end de gennemsnitlige marginalomkostninger for de teknologier, der er nødvendige for at opfylde målene. Afgifterne for emissionsoverskridelser bør betragtes som indtægter, der indgår i 
  Unionens
  almindelige budget.
  Disse afgifter bør anvendes til i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter og kompetente myndigheder at støtte en retfærdig omstilling af bilindustrien til nulemissionsmobilitet samt innovative løsninger, der giver incitamenter til hurtig indførelse af tunge nul- og lavemissionskøretøjer.
  Metoden til opkrævning af afgifter fastsættes i en gennemførelsesretsakt, hvor der tages højde for den metode, der er vedtaget i henhold til
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (EF) nr. 443/
  2009

   (1a). |
| --- | --- |

(29)

Hvis en fabrikant overskrider emissionsmålene, pålægger Kommissionen fabrikanten en økonomisk sanktion i form af en afgift for emissionsoverskridelse, hvor der tages højde for emissionskreditter og emissionsoverskridelser. For at sikre et tilstrækkeligt incitament for fabrikanterne til at indføre foranstaltninger til reduktion af tunge køretøjers specifikke CO2-emissioner
  er det vigtigt, at
  afgiften
  altid er
  højere end de gennemsnitlige marginalomkostninger for de teknologier, der er nødvendige for at opfylde målene. Afgifterne for emissionsoverskridelser bør betragtes som indtægter, der indgår i 
  Unionens
  almindelige budget.
  Disse afgifter bør anvendes til i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter og kompetente myndigheder at støtte en retfærdig omstilling af bilindustrien til nulemissionsmobilitet samt innovative løsninger, der giver incitamenter til hurtig indførelse af tunge nul- og lavemissionskøretøjer.
  Metoden til opkrævning af afgifter fastsættes i en gennemførelsesretsakt, hvor der tages højde for den metode, der er vedtaget i henhold til
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (EF) nr. 443/
  2009

   (1a).

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | Der er behov for en robust overholdelsesmekanisme for at sikre, at målene i denne forordning opfyldes. Fabrikanternes forpligtelse til at tilvejebringe nøjagtige data i henhold til forordning (EU) nr.
  .../2018 [overvågning og indberetning af tunge køretøjer]
  og de administrative bøder, de kan pålægges i tilfælde af manglende overholdelse af denne forpligtelse, bidrager til at sikre robustheden i data, der i henhold til denne forordning bruges til beregning af målopfyldelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

Der er behov for en robust overholdelsesmekanisme for at sikre, at målene i denne forordning opfyldes. Fabrikanternes forpligtelse til at tilvejebringe nøjagtige data i henhold til forordning (EU) nr.
  .../2018 [overvågning og indberetning af tunge køretøjer]
  og de administrative bøder, de kan pålægges i tilfælde af manglende overholdelse af denne forpligtelse, bidrager til at sikre robustheden i data, der i henhold til denne forordning bruges til beregning af målopfyldelse.

| (30) | Der er behov for en robust overholdelsesmekanisme for at sikre, at målene i denne forordning opfyldes. Fabrikanternes forpligtelse til at tilvejebringe nøjagtige data i henhold til forordning (EU) nr.
  2018/956
  og de administrative bøder, de kan pålægges i tilfælde af manglende overholdelse af denne forpligtelse, bidrager til at sikre robustheden i data, der i henhold til denne forordning bruges til beregning af målopfyldelse.
  Det er i forbrugernes og offentlighedens interesse at vide, hvilke producenter der overholder, og hvilke der ikke overholder de nye emissionsstandarder. |
| --- | --- |

(30)

Der er behov for en robust overholdelsesmekanisme for at sikre, at målene i denne forordning opfyldes. Fabrikanternes forpligtelse til at tilvejebringe nøjagtige data i henhold til forordning (EU) nr.
  2018/956
  og de administrative bøder, de kan pålægges i tilfælde af manglende overholdelse af denne forpligtelse, bidrager til at sikre robustheden i data, der i henhold til denne forordning bruges til beregning af målopfyldelse.
  Det er i forbrugernes og offentlighedens interesse at vide, hvilke producenter der overholder, og hvilke der ikke overholder de nye emissionsstandarder.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | For at opnå de CO2-reduktioner, der er omhandlet i denne forordning, er det afgørende, at CO2-emissioner fra tunge køretøjer i drift er i overensstemmelse med de værdier, der er fastsat i henhold til forordning (EF) nr. 595/2009 samt gennemførelsesforanstaltninger hertil. Det bør derfor være muligt for Kommissionen ved beregning af de gennemsnitlige specifikke emissioner for en fabrikant at tage højde for eventuel systematisk manglende overholdelse konstateret af typegodkendelsesmyndighederne vedrørende CO2-emissioner fra tunge køretøjer i drift. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

For at opnå de CO2-reduktioner, der er omhandlet i denne forordning, er det afgørende, at CO2-emissioner fra tunge køretøjer i drift er i overensstemmelse med de værdier, der er fastsat i henhold til forordning (EF) nr. 595/2009 samt gennemførelsesforanstaltninger hertil. Det bør derfor være muligt for Kommissionen ved beregning af de gennemsnitlige specifikke emissioner for en fabrikant at tage højde for eventuel systematisk manglende overholdelse konstateret af typegodkendelsesmyndighederne vedrørende CO2-emissioner fra tunge køretøjer i drift.

| (31) | For at opnå de CO2-reduktioner, der er omhandlet i denne forordning, er det afgørende, at CO2-emissioner fra tunge køretøjer i drift
  og på vejene
  er i overensstemmelse med de værdier, der er fastsat i henhold til forordning (EF) nr. 595/2009 samt gennemførelsesforanstaltninger hertil. Det bør derfor være muligt for Kommissionen ved beregning af de gennemsnitlige specifikke emissioner for en fabrikant at tage højde for eventuel systematisk manglende overholdelse konstateret af typegodkendelsesmyndighederne vedrørende CO2-emissioner fra tunge køretøjer i drift
  og på vejene. Der bør også indføres uafhængig kontrol, der udføres af tredjeparter, af køretøjer, der er i brug og på vejene
  . |
| --- | --- |

(31)

For at opnå de CO2-reduktioner, der er omhandlet i denne forordning, er det afgørende, at CO2-emissioner fra tunge køretøjer i drift
  og på vejene
  er i overensstemmelse med de værdier, der er fastsat i henhold til forordning (EF) nr. 595/2009 samt gennemførelsesforanstaltninger hertil. Det bør derfor være muligt for Kommissionen ved beregning af de gennemsnitlige specifikke emissioner for en fabrikant at tage højde for eventuel systematisk manglende overholdelse konstateret af typegodkendelsesmyndighederne vedrørende CO2-emissioner fra tunge køretøjer i drift
  og på vejene. Der bør også indføres uafhængig kontrol, der udføres af tredjeparter, af køretøjer, der er i brug og på vejene
  .

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | Effekten af de mål, der fastsættes i denne forordning for nedbringelse af CO2-emissionerne afhænger i høj grad af, at metoden til beregning af CO2-emissioner er repræsentativ. I overensstemmelse med udtalelsen fra Kommissionens videnskabelige rådgivningsmekanisme (SAM) (27) vedrørende lette køretøjer, vil det også være hensigtsmæssigt i forbindelse med tunge køretøjer at etablere en mekanisme til vurdering af, hvorvidt de værdier for CO2-emissioner og energiforbrug, der fastsættes i henhold til forordning (EU) 2017/2400, er repræsentative i forhold til de faktiske værdier. Kommissionen skal have beføjelse til at sikre, at sådanne data er offentligt tilgængelige, og til at udvikle eventuelle nødvendige procedurer til identifikation og indsamling af de nødvendige data til en sådan vurdering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

Effekten af de mål, der fastsættes i denne forordning for nedbringelse af CO2-emissionerne afhænger i høj grad af, at metoden til beregning af CO2-emissioner er repræsentativ. I overensstemmelse med udtalelsen fra Kommissionens videnskabelige rådgivningsmekanisme (SAM) (27) vedrørende lette køretøjer, vil det også være hensigtsmæssigt i forbindelse med tunge køretøjer at etablere en mekanisme til vurdering af, hvorvidt de værdier for CO2-emissioner og energiforbrug, der fastsættes i henhold til forordning (EU) 2017/2400, er repræsentative i forhold til de faktiske værdier. Kommissionen skal have beføjelse til at sikre, at sådanne data er offentligt tilgængelige, og til at udvikle eventuelle nødvendige procedurer til identifikation og indsamling af de nødvendige data til en sådan vurdering.

| (33) | Effekten af de mål, der fastsættes i denne forordning for nedbringelse af CO2-emissionerne afhænger i høj grad af, at metoden til beregning af CO2-emissioner er repræsentativ. I overensstemmelse med udtalelsen fra Kommissionens videnskabelige rådgivningsmekanisme (SAM) (27) vedrørende lette køretøjer, vil det også være hensigtsmæssigt i forbindelse med tunge køretøjer at etablere en mekanisme til vurdering af, hvorvidt de værdier for CO2-emissioner og energiforbrug, der fastsættes i henhold til forordning (EU) 2017/2400, er repræsentative i forhold til de faktiske værdier. Kommissionen skal have beføjelse til at sikre, at sådanne data er offentligt tilgængelige, og til at udvikle eventuelle nødvendige procedurer til identifikation og indsamling af de nødvendige data til en sådan vurdering.
  Når der konstateres en betydelig forskel mellem de faktiske emissionsværdier og de værdier, som er fastlagt i henhold til forordning (EU) 2017/2400, tillægges Kommissionen beføjelser til at tilpasse de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner for en fabrikant og, hvis det er relevant, CO2-referenceemissionerne for 2019, der anvendes med henblik på overholdelse af denne forordning. |
| --- | --- |

(33)

Effekten af de mål, der fastsættes i denne forordning for nedbringelse af CO2-emissionerne afhænger i høj grad af, at metoden til beregning af CO2-emissioner er repræsentativ. I overensstemmelse med udtalelsen fra Kommissionens videnskabelige rådgivningsmekanisme (SAM) (27) vedrørende lette køretøjer, vil det også være hensigtsmæssigt i forbindelse med tunge køretøjer at etablere en mekanisme til vurdering af, hvorvidt de værdier for CO2-emissioner og energiforbrug, der fastsættes i henhold til forordning (EU) 2017/2400, er repræsentative i forhold til de faktiske værdier. Kommissionen skal have beføjelse til at sikre, at sådanne data er offentligt tilgængelige, og til at udvikle eventuelle nødvendige procedurer til identifikation og indsamling af de nødvendige data til en sådan vurdering.
  Når der konstateres en betydelig forskel mellem de faktiske emissionsværdier og de værdier, som er fastlagt i henhold til forordning (EU) 2017/2400, tillægges Kommissionen beføjelser til at tilpasse de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner for en fabrikant og, hvis det er relevant, CO2-referenceemissionerne for 2019, der anvendes med henblik på overholdelse af denne forordning.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 34 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (34a) | Kommissionen bør i sin beretning i 2022 endvidere vurdere muligheden for at udvikle en metode til vurdering af CO2-emissioner fra tunge køretøjer, der bringes på EU-markedet, i hele deres livcyklus. På grundlag af denne vurdering bør Kommissionen, hvis det er relevant, foreslå, at der fastsættes indberetningsforpligtelser for fabrikanter, og præcisere de nødvendige regler og procedurer for denne indberetning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34a)

Kommissionen bør i sin beretning i 2022 endvidere vurdere muligheden for at udvikle en metode til vurdering af CO2-emissioner fra tunge køretøjer, der bringes på EU-markedet, i hele deres livcyklus. På grundlag af denne vurdering bør Kommissionen, hvis det er relevant, foreslå, at der fastsættes indberetningsforpligtelser for fabrikanter, og præcisere de nødvendige regler og procedurer for denne indberetning.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (36) | Gennemførelsesbeføjelserne vedrørende artikel 8
  ,
  stk. 3
  ,
  artikel 9
  ,
  stk. 3
  ,
  artikel 11, stk. 3 og artikel 12, stk
  .
  2,
  udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (28). |

Kommissionens forslag

Ændring

(36)

Gennemførelsesbeføjelserne vedrørende artikel 8
  ,
  stk. 3
  ,
  artikel 9
  ,
  stk. 3
  ,
  artikel 11, stk. 3 og artikel 12, stk
  .
  2,
  udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (28).

| (36) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår fastsættelse af måder til opkrævning af afgifter for emissionsoverskridelser
  ,
  vedtagelse af detaljerede regler for procedurerne for indberetning af afvigelser fra CO2-emissioner fra tunge køretøjer
  ,
  der er i brug
  ,
  offentliggørelse af data
  ,
  vedtagelse af detaljerede regler for procedurer for indberetning af data fra brændstofmålere samt fastlæggelse af en metode til definition af et eller flere repræsentative køretøjer i en undergruppe af køretøjer
  .
  Disse gennemførelsesbeføjelser bør
  udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (28). |
| --- | --- |

(36)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår fastsættelse af måder til opkrævning af afgifter for emissionsoverskridelser
  ,
  vedtagelse af detaljerede regler for procedurerne for indberetning af afvigelser fra CO2-emissioner fra tunge køretøjer
  ,
  der er i brug
  ,
  offentliggørelse af data
  ,
  vedtagelse af detaljerede regler for procedurer for indberetning af data fra brændstofmålere samt fastlæggelse af en metode til definition af et eller flere repræsentative køretøjer i en undergruppe af køretøjer
  .
  Disse gennemførelsesbeføjelser bør
  udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (28).

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (37) | Med henblik på at ændre
  eller
  supplere ikke-centrale dele af bestemmelserne i denne forordning bør Kommissionen tildeles beføjelser til at vedtage retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde med hensyn til tilpasning af CO2-referenceemissioner,
  jf. artikel 12, stk. 2,
  og med hensyn til ændringer af bilag I og II vedrørende visse tekniske parametre, herunder vægtning af opgaveprofiler, nyttelast, årlige kilometertal samt faktorer til tilpasning af nyttelast. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (29). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37)

Med henblik på at ændre
  eller
  supplere ikke-centrale dele af bestemmelserne i denne forordning bør Kommissionen tildeles beføjelser til at vedtage retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde med hensyn til tilpasning af CO2-referenceemissioner,
  jf. artikel 12, stk. 2,
  og med hensyn til ændringer af bilag I og II vedrørende visse tekniske parametre, herunder vægtning af opgaveprofiler, nyttelast, årlige kilometertal samt faktorer til tilpasning af nyttelast. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (29). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (37) | Med henblik på at ændre
  og
  supplere ikke-centrale dele af bestemmelserne i denne forordning bør Kommissionen tildeles beføjelser til at vedtage retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde med hensyn til
  fastsættelse af de tekniske kriterier for definitionen af et erhvervskøretøj og for definitionen af bybusser, fastsættelse af detaljerede regler og betingelser, som gør det muligt for fabrikanter at danne en pulje, indførelse en årlig ordning for afprøvning af et repræsentativt udvalg af komponenter, enheder og systemer,
  tilpasning af CO2-referenceemissioner,
  indførelse af en overensstemmelseskontrol på vejene og ved ibrugtagning
  og med hensyn til ændringer af bilag I og II vedrørende visse tekniske parametre, herunder vægtning af opgaveprofiler, nyttelast, årlige kilometertal samt faktorer til tilpasning af nyttelast. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (29). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(37)

Med henblik på at ændre
  og
  supplere ikke-centrale dele af bestemmelserne i denne forordning bør Kommissionen tildeles beføjelser til at vedtage retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde med hensyn til
  fastsættelse af de tekniske kriterier for definitionen af et erhvervskøretøj og for definitionen af bybusser, fastsættelse af detaljerede regler og betingelser, som gør det muligt for fabrikanter at danne en pulje, indførelse en årlig ordning for afprøvning af et repræsentativt udvalg af komponenter, enheder og systemer,
  tilpasning af CO2-referenceemissioner,
  indførelse af en overensstemmelseskontrol på vejene og ved ibrugtagning
  og med hensyn til ændringer af bilag I og II vedrørende visse tekniske parametre, herunder vægtning af opgaveprofiler, nyttelast, årlige kilometertal samt faktorer til tilpasning af nyttelast. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (29). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Med henblik på at bidrage til opfyldelse af Unionens mål om at reducere drivhusgasemissionerne med 30 % frem til 2030 i forhold til 2005-niveauerne i de sektorer, der er omfattet af artikel 2 i forordning (EU)
  nr. 2018/...[forordning om indsatsfordeling]
  , og nå de målsætninger, der er fastsat i Parisaftalen, samt sikre et velfungerende indre marked, fastsætter denne forordning
  præstationsnormer
  for nye tunge køretøjers CO2-emissioner, således at de specifikke CO2-emissioner fra Unionens bilpark af nye tunge køretøjer reduceres i forhold til fastlagte CO2-referenceemissioner på følgende måde: | Med henblik på at bidrage til opfyldelse af Unionens mål om at reducere drivhusgasemissionerne med 30 % frem til 2030 i forhold til 2005-niveauerne i de sektorer, der er omfattet af artikel 2 i forordning (EU)
  2018/842
  , og nå de målsætninger, der er fastsat i Parisaftalen, samt sikre et velfungerende indre marked, fastsætter denne forordning
  præstationskrav
  for nye tunge køretøjers CO2-emissioner, således at de specifikke CO2-emissioner fra Unionens bilpark af nye tunge køretøjer reduceres i forhold til fastlagte CO2-referenceemissioner på følgende måde: |

Kommissionens forslag

Ændring

Med henblik på at bidrage til opfyldelse af Unionens mål om at reducere drivhusgasemissionerne med 30 % frem til 2030 i forhold til 2005-niveauerne i de sektorer, der er omfattet af artikel 2 i forordning (EU)
  nr. 2018/...[forordning om indsatsfordeling]
  , og nå de målsætninger, der er fastsat i Parisaftalen, samt sikre et velfungerende indre marked, fastsætter denne forordning
  præstationsnormer
  for nye tunge køretøjers CO2-emissioner, således at de specifikke CO2-emissioner fra Unionens bilpark af nye tunge køretøjer reduceres i forhold til fastlagte CO2-referenceemissioner på følgende måde:

Med henblik på at bidrage til opfyldelse af Unionens mål om at reducere drivhusgasemissionerne med 30 % frem til 2030 i forhold til 2005-niveauerne i de sektorer, der er omfattet af artikel 2 i forordning (EU)
  2018/842
  , og nå de målsætninger, der er fastsat i Parisaftalen, samt sikre et velfungerende indre marked, fastsætter denne forordning
  præstationskrav
  for nye tunge køretøjers CO2-emissioner, således at de specifikke CO2-emissioner fra Unionens bilpark af nye tunge køretøjer reduceres i forhold til fastlagte CO2-referenceemissioner på følgende måde:

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | fra den 1. januar 2025 til den 31. december 2029 med
  15
   % |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

fra den 1. januar 2025 til den 31. december 2029 med
  15
   %

| a) | fra den 1. januar 2025 til den 31. december 2029 med
  20
   % |
| --- | --- |

a)

fra den 1. januar 2025 til den 31. december 2029 med
  20
   %

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | fra den 1. januar 2030 og frem med mindst
  30
   % under hensyntagen til den evaluering, der er omhandlet i artikel 13. |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

fra den 1. januar 2030 og frem med mindst
  30
   % under hensyntagen til den evaluering, der er omhandlet i artikel 13.

| b) | fra den 1. januar 2030 og frem med mindst
  35
   % under hensyntagen til den evaluering, der er omhandlet i artikel 13. |
| --- | --- |

b)

fra den 1. januar 2030 og frem med mindst
  35
   % under hensyntagen til den evaluering, der er omhandlet i artikel 13.

Ændring 38

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | For at sikre en problemfri omstilling til nulemissionsmobilitet og indføre incitamenter til udvikling af Unionens marked og etablering af infrastruktur til tunge nul- og lavemissionskøretøjer indføres der ved denne forordning et benchmark for andelen af tunge nul- og lavemissionskøretøjer i alle fabrikanters flåder for 2025 og 2030, jf. artikel 5. |
| | Specifikke CO2-emissioner justeres på baggrund af deres resultater i forhold til benchmarket i overensstemmelse med bilag I, punkt 4. |

Kommissionens forslag

Ændring

For at sikre en problemfri omstilling til nulemissionsmobilitet og indføre incitamenter til udvikling af Unionens marked og etablering af infrastruktur til tunge nul- og lavemissionskøretøjer indføres der ved denne forordning et benchmark for andelen af tunge nul- og lavemissionskøretøjer i alle fabrikanters flåder for 2025 og 2030, jf. artikel 5.

Specifikke CO2-emissioner justeres på baggrund af deres resultater i forhold til benchmarket i overensstemmelse med bilag I, punkt 4.

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Denne forordning gælder for nye køretøjer i kategorierne N2 og N3 med følgende egenskaber: | Denne forordning gælder
  i første omgang
  for nye køretøjer i kategorierne N2 og N3 med følgende egenskaber: |

Kommissionens forslag

Ændring

Denne forordning gælder for nye køretøjer i kategorierne N2 og N3 med følgende egenskaber:

Denne forordning gælder
  i første omgang
  for nye køretøjer i kategorierne N2 og N3 med følgende egenskaber:

Ændring 41

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Forordningen finder med henblik på bestemmelserne i artikel 5 og bilag I, punkt
  2.3
  , også anvendelse på køretøjer i kategorierne M2 og M3 og på køretøjer i kategori N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 510/2011, og som ikke har de egenskaber, der er omhandlet i litra a) til d). | Forordningen finder med henblik på bestemmelserne i 
  artikel 1, stk. 2a,
  artikel 5 og bilag I, punkt
  4
  , også anvendelse på køretøjer i kategori N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2011 (1a), og som ikke har de egenskaber, der er omhandlet i litra a) til d).
  Den finder desuden anvendelse, jf. artikel 1, stk. 2b, på køretøjer i kategorierne M2 og M3, som opfylder de tekniske kriterier i denne artikels stk. 2a. |

Kommissionens forslag

Ændring

Forordningen finder med henblik på bestemmelserne i artikel 5 og bilag I, punkt
  2.3
  , også anvendelse på køretøjer i kategorierne M2 og M3 og på køretøjer i kategori N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 510/2011, og som ikke har de egenskaber, der er omhandlet i litra a) til d).

Forordningen finder med henblik på bestemmelserne i 
  artikel 1, stk. 2a,
  artikel 5 og bilag I, punkt
  4
  , også anvendelse på køretøjer i kategori N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2011 (1a), og som ikke har de egenskaber, der er omhandlet i litra a) til d).
  Den finder desuden anvendelse, jf. artikel 1, stk. 2b, på køretøjer i kategorierne M2 og M3, som opfylder de tekniske kriterier i denne artikels stk. 2a.

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen vedtager senest den 1. juli 2019 delegerede retsakter i henhold til artikel 15 for at supplere denne forordning ved at fastsætte de tekniske kriterier for definition af et erhvervskøretøj og for definition af de busser, der er omfattet af forordningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Kommissionen vedtager senest den 1. juli 2019 delegerede retsakter i henhold til artikel 15 for at supplere denne forordning ved at fastsætte de tekniske kriterier for definition af et erhvervskøretøj og for definition af de busser, der er omfattet af forordningen.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra h

Artikel 3 — stk. 1 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | »erhvervskøretøj«
  : et tungt køretøj, der ikke er beregnet til varetransport, og hvis CO2-emissioner og brændstofforbrug i henhold til forordning (EF) nr. 595/2009 og dens gennemførelsesforanstaltninger er bestemt udelukkende for andre opgaveprofiler end dem, der er defineret i bilag I, punkt 2.1, til denne forordning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

»erhvervskøretøj«
  : et tungt køretøj, der ikke er beregnet til varetransport, og hvis CO2-emissioner og brændstofforbrug i henhold til forordning (EF) nr. 595/2009 og dens gennemførelsesforanstaltninger er bestemt udelukkende for andre opgaveprofiler end dem, der er defineret i bilag I, punkt 2.1, til denne forordning

»erhvervskøretøj«

2

| h) | »erhvervskøretøj«
  : et tungt køretøj, der ikke er beregnet til varetransport
  , der er defineret som erhvervskøretøj i henhold til de tekniske kriterier, der fastsættes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2a,
  , og hvis CO2-emissioner og brændstofforbrug i henhold til forordning (EF) nr. 595/2009 og dens gennemførelsesforanstaltninger er bestemt udelukkende for andre opgaveprofiler end dem, der er defineret i bilag I, punkt 2.1, til denne forordning |
| --- | --- |

h)

»erhvervskøretøj«
  : et tungt køretøj, der ikke er beregnet til varetransport
  , der er defineret som erhvervskøretøj i henhold til de tekniske kriterier, der fastsættes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2a,
  , og hvis CO2-emissioner og brændstofforbrug i henhold til forordning (EF) nr. 595/2009 og dens gennemførelsesforanstaltninger er bestemt udelukkende for andre opgaveprofiler end dem, der er defineret i bilag I, punkt 2.1, til denne forordning

»erhvervskøretøj«

, der er defineret som erhvervskøretøj i henhold til de tekniske kriterier, der fastsættes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2a,

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra k

Artikel 3 — stk. 1 — litra k

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| k) | »tungt
  lavemissionskøretøj«: et tungt køretøj, der ikke er et tungt nulemissionskøretøj, og hvis specifikke CO2-emissioner som bestemt i henhold til bilag I, punkt 2.1, er under
  350 g
  CO2

  /km |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

k)

»tungt
  lavemissionskøretøj«: et tungt køretøj, der ikke er et tungt nulemissionskøretøj, og hvis specifikke CO2-emissioner som bestemt i henhold til bilag I, punkt 2.1, er under
  350 g
  CO2

  /km

»tungt

2

350 g

2

/km

| k) | »tungt
  lavemissionskøretøj«: et tungt køretøj, der ikke er et tungt nulemissionskøretøj, og hvis specifikke CO2-emissioner som bestemt i henhold til bilag I, punkt 2.1, er under
  50 % af
  CO2

  -referenceemissionerne for hver undergruppe som bestemt i henhold til bilag I, punkt 3 |
| --- | --- |

k)

»tungt
  lavemissionskøretøj«: et tungt køretøj, der ikke er et tungt nulemissionskøretøj, og hvis specifikke CO2-emissioner som bestemt i henhold til bilag I, punkt 2.1, er under
  50 % af
  CO2

  -referenceemissionerne for hver undergruppe som bestemt i henhold til bilag I, punkt 3

»tungt

50 % af

2

-referenceemissionerne for hver undergruppe som bestemt i henhold til bilag I, punkt 3

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | den nul- og lavemissionsfaktor, der bestemmes i henhold til artikel 5. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

den nul- og lavemissionsfaktor, der bestemmes i henhold til artikel 5.

den nul- og lavemissionsfaktor, der bestemmes i henhold til artikel 5.

udgår

udgår

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 5 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Fra
  og med 2020 og i hvert af de følgende kalenderår bestemmer Kommissionen i henhold til de gennemførelsesretsakter, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, for hver fabrikant nul- og lavemissionsfaktoren, jf. artikel 4, litra b), for det foregående kalenderår. | Fra
  den 1. januar 2025 benchmarkes den specifikke andel af nul- og lavemissionskøretøjer i fabrikantens flåde i et kalenderår i forhold til følgende værdier: |
| | fra og med 2025: mindst 5 % |
| | fra og med 2030: 20 % under hensyntagen til den gennemgang, der er omhandlet i artikel 13. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Fra
  og med 2020 og i hvert af de følgende kalenderår bestemmer Kommissionen i henhold til de gennemførelsesretsakter, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, for hver fabrikant nul- og lavemissionsfaktoren, jf. artikel 4, litra b), for det foregående kalenderår.

og med 2020 og i hvert af de følgende kalenderår bestemmer Kommissionen i henhold til de gennemførelsesretsakter, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, for hver fabrikant nul- og lavemissionsfaktoren, jf. artikel 4, litra b), for det foregående kalenderår.

Fra
  den 1. januar 2025 benchmarkes den specifikke andel af nul- og lavemissionskøretøjer i fabrikantens flåde i et kalenderår i forhold til følgende værdier:

den 1. januar 2025 benchmarkes den specifikke andel af nul- og lavemissionskøretøjer i fabrikantens flåde i et kalenderår i forhold til følgende værdier:

fra og med 2025: mindst 5 %

fra og med 2025: mindst 5 %

fra og med 2030: 20 % under hensyntagen til den gennemgang, der er omhandlet i artikel 13.

fra og med 2030: 20 % under hensyntagen til den gennemgang, der er omhandlet i artikel 13.

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 5 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Nul- og lavemissionsfaktoren skal tage højde for antallet af og CO2-emissionerne fra tunge nul- og lavemissionskøretøjer i fabrikantens bilpark i et kalenderår, inklusive nulemissionskøretøjer i de kategorier, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, andet afsnit, samt nul- og lavemissionserhvervskøretøjer. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Nul- og lavemissionsfaktoren skal tage højde for antallet af og CO2-emissionerne fra tunge nul- og lavemissionskøretøjer i fabrikantens bilpark i et kalenderår, inklusive nulemissionskøretøjer i de kategorier, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, andet afsnit, samt nul- og lavemissionserhvervskøretøjer.

Nul- og lavemissionsfaktoren skal tage højde for antallet af og CO2

udgår

udgår

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — afsnit 3

Artikel 5 — stk. 1 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Nul- og lavemissionsfaktoren beregnes i overensstemmelse med bilag I, punkt 2.3. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Nul- og lavemissionsfaktoren beregnes i overensstemmelse med bilag I, punkt 2.3.

Nul- og lavemissionsfaktoren beregnes i overensstemmelse med bilag I, punkt 2.3.

udgår

udgår

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 1

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Med henblik på stk. 1
  optælles tunge nul- og lavemissionskøretøjer
  på
  følgende måde: | Med henblik på
  opfyldelsen af målene i
  stk. 1
  finder denne forordning også anvendelse
  på
  køretøjer i kategori N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 510/2011, og som ikke har de egenskaber, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a) til d), i denne forordning. |
| a) | et tungt nulemissionskøretøj tælles som 2 køretøjer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Med henblik på stk. 1
  optælles tunge nul- og lavemissionskøretøjer
  på
  følgende måde:

optælles tunge nul- og lavemissionskøretøjer

følgende måde:

Med henblik på
  opfyldelsen af målene i
  stk. 1
  finder denne forordning også anvendelse
  på
  køretøjer i kategori N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 510/2011, og som ikke har de egenskaber, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a) til d), i denne forordning.

opfyldelsen af målene i

finder denne forordning også anvendelse

køretøjer i kategori N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 510/2011, og som ikke har de egenskaber, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a) til d), i denne forordning.

a)

a)

et tungt nulemissionskøretøj tælles som 2 køretøjer

et tungt nulemissionskøretøj tælles som 2 køretøjer

| b) | et tungt lavemissionskøretøj tælles som op til 2 køretøjer som funktion af dets specifikke CO2-emissioner og tærskelniveauet på 350 g CO2/km. |
| --- | --- |

b)

b)

et tungt lavemissionskøretøj tælles som op til 2 køretøjer som funktion af dets specifikke CO2-emissioner og tærskelniveauet på 350 g CO2/km.

et tungt lavemissionskøretøj tælles som op til 2 køretøjer som funktion af dets specifikke CO2

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 3

Artikel 5 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Nul- og lavemissionsfaktoren må nedbringe fabrikantens gennemsnitlige specifikke emissioner med højst 3 %. Bidraget til faktoren fra tunge nulemissionskøretøjer i de kategorier, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, andet afsnit, må nedbringe fabrikantens gennemsnitlige specifikke emissioner med højst 1,5  %. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.
     
  Nul- og lavemissionsfaktoren må nedbringe fabrikantens gennemsnitlige specifikke emissioner med højst 3 %. Bidraget til faktoren fra tunge nulemissionskøretøjer i de kategorier, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, andet afsnit, må nedbringe fabrikantens gennemsnitlige specifikke emissioner med højst 1,5  %.

udgår

udgår

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Den i stykke 1, litra a), omhandlede CO2-reduktionskurve fastsættes for den enkelte fabrikant i overensstemmelse med bilag I, punkt 5.1 som en lineær kurve mellem CO2-referenceemissionerne som omhandlet i artikel 1, andet afsnit, og målet for 2025 som specificeret i artikel 1, litra a), og mellem målet for 2025 og målet for 2030 som specificeret i artikel 1, litra b). | 2.   Den i stykke 1, litra a), omhandlede CO2-reduktionskurve fastsættes for den enkelte fabrikant i overensstemmelse med bilag I, punkt 5.1 som en lineær kurve mellem CO2-referenceemissionerne som omhandlet i artikel 1,
  stk. 1,
  andet afsnit, og målet for 2025 som specificeret i artikel 1, litra a), og mellem målet for 2025 og målet for 2030 som specificeret i artikel 1, litra b). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Den i stykke 1, litra a), omhandlede CO2-reduktionskurve fastsættes for den enkelte fabrikant i overensstemmelse med bilag I, punkt 5.1 som en lineær kurve mellem CO2-referenceemissionerne som omhandlet i artikel 1, andet afsnit, og målet for 2025 som specificeret i artikel 1, litra a), og mellem målet for 2025 og målet for 2030 som specificeret i artikel 1, litra b).

2.   Den i stykke 1, litra a), omhandlede CO2-reduktionskurve fastsættes for den enkelte fabrikant i overensstemmelse med bilag I, punkt 5.1 som en lineær kurve mellem CO2-referenceemissionerne som omhandlet i artikel 1,
  stk. 1,
  andet afsnit, og målet for 2025 som specificeret i artikel 1, litra a), og mellem målet for 2025 og målet for 2030 som specificeret i artikel 1, litra b).

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 a (ny)

Artikel 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 7 a




  Pooling





  1.
     
  Forbundne fabrikanter kan danne en pool med henblik på at opfylde deres forpligtelser i medfør af artikel 5.






  2.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte detaljerede regler og betingelser, der gør det muligt for forbundne fabrikanter at danne en pulje på et åbent, gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 7 a

Pooling

1.
     
  Forbundne fabrikanter kan danne en pool med henblik på at opfylde deres forpligtelser i medfør af artikel 5.

2.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte detaljerede regler og betingelser, der gør det muligt for forbundne fabrikanter at danne en pulje på et åbent, gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag.

Ændring 74+75

Ændring 74+75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis det konstateres, at en fabrikant har emissionsoverskridelser som omhandlet i stykke 2, i et givet kalenderår fra 2025 og frem, pålægger Kommissionen fabrikanten en afgift for emissionsoverskridelse, der beregnes efter følgende formel: | 1.   Hvis det konstateres, at en fabrikant har emissionsoverskridelser som omhandlet i stykke 2, i et givet kalenderår fra 2025 og frem, pålægger Kommissionen fabrikanten
  eller poolforvalteren, alt efter hvad der er relevant,
  en afgift for emissionsoverskridelse, der beregnes efter følgende formel: |
| | for perioden 2025-2029: |
| (afgift for emissionsoverskridelse) = (emissionsoverskridelse x 6 800  EUR/g CO2/tkm) | (afgift for emissionsoverskridelse) = (emissionsoverskridelse x
  5 000
   EUR/g CO2/tkm) |
| | fra 2030: |
| | (afgift for emissionsoverskridelse) = (emissionsoverskridelse x 6 800  EUR/g CO2/tkm) |
| | Kommissionen sikrer, at størrelsen af afgiften for emissionsoverskridelse altid overstiger de gennemsnitlige marginalomkostninger ved de teknologier, der er nødvendige for at opfylde målene i artikel 1, stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Hvis det konstateres, at en fabrikant har emissionsoverskridelser som omhandlet i stykke 2, i et givet kalenderår fra 2025 og frem, pålægger Kommissionen fabrikanten en afgift for emissionsoverskridelse, der beregnes efter følgende formel:

1.   Hvis det konstateres, at en fabrikant har emissionsoverskridelser som omhandlet i stykke 2, i et givet kalenderår fra 2025 og frem, pålægger Kommissionen fabrikanten
  eller poolforvalteren, alt efter hvad der er relevant,
  en afgift for emissionsoverskridelse, der beregnes efter følgende formel:

for perioden 2025-2029:

for perioden 2025-2029:

(afgift for emissionsoverskridelse) = (emissionsoverskridelse x 6 800  EUR/g CO2/tkm)

(afgift for emissionsoverskridelse) = (emissionsoverskridelse x 6 800  EUR/g CO2/tkm)

(afgift for emissionsoverskridelse) = (emissionsoverskridelse x
  5 000
   EUR/g CO2/tkm)

5 000

fra 2030:

fra 2030:

(afgift for emissionsoverskridelse) = (emissionsoverskridelse x 6 800  EUR/g CO2/tkm)

(afgift for emissionsoverskridelse) = (emissionsoverskridelse x 6 800  EUR/g CO2/tkm)

Kommissionen sikrer, at størrelsen af afgiften for emissionsoverskridelse altid overstiger de gennemsnitlige marginalomkostninger ved de teknologier, der er nødvendige for at opfylde målene i artikel 1, stk. 1.

Kommissionen sikrer, at størrelsen af afgiften for emissionsoverskridelse altid overstiger de gennemsnitlige marginalomkostninger ved de teknologier, der er nødvendige for at opfylde målene i artikel 1, stk. 1.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 4

Artikel 8 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Afgifterne for emissionsoverskridelser betragtes som indtægter, der indgår i Den Europæiske Unions almindelige budget. | 4.   Afgifterne for emissionsoverskridelser betragtes som indtægter, der indgår i Den Europæiske Unions almindelige budget.
  Disse beløb anvendes til at supplere EU-foranstaltninger eller nationale foranstaltninger i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter og kompetente myndigheder, fremme udvikling af færdigheder eller omflytning af arbejdstagere i bilsektoren i alle de berørte medlemsstater, navnlig i de regioner og samfund, der er mest berørt af ændringerne, med henblik på at bidrage til en retfærdig overgang til nul- eller lavemissionsmobilitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Afgifterne for emissionsoverskridelser betragtes som indtægter, der indgår i Den Europæiske Unions almindelige budget.

4.   Afgifterne for emissionsoverskridelser betragtes som indtægter, der indgår i Den Europæiske Unions almindelige budget.
  Disse beløb anvendes til at supplere EU-foranstaltninger eller nationale foranstaltninger i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter og kompetente myndigheder, fremme udvikling af færdigheder eller omflytning af arbejdstagere i bilsektoren i alle de berørte medlemsstater, navnlig i de regioner og samfund, der er mest berørt af ændringerne, med henblik på at bidrage til en retfærdig overgang til nul- eller lavemissionsmobilitet.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2

Artikel 9 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen tager disse afvigelser i betragtning ved beregningen af de gennemsnitlige specifikke emissioner for en fabrikant. | 2.   Kommissionen tager disse afvigelser i betragtning ved beregningen af de gennemsnitlige specifikke emissioner for en fabrikant
  og i givet fald ved tilpasningen af CO2-referenceemissionerne for 2019, der beregnes i overensstemmelse med bilag I, punkt 3
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen tager disse afvigelser i betragtning ved beregningen af de gennemsnitlige specifikke emissioner for en fabrikant.

2.   Kommissionen tager disse afvigelser i betragtning ved beregningen af de gennemsnitlige specifikke emissioner for en fabrikant
  og i givet fald ved tilpasningen af CO2-referenceemissionerne for 2019, der beregnes i overensstemmelse med bilag I, punkt 3
  .

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 9 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  For at sikre nøjagtigheden af de data, der indberettes af fabrikanterne i henhold til forordning (EU) 2018/956 og forordning (EU) 2017/2400, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 med henblik på at supplere denne forordning ved fra 2019 at indføre en årlig ordning for afprøvning af et repræsentativt udvalg fra hver fabrikant af de komponenter, separate tekniske enheder og systemer, der er anført i artikel 12, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2400, for de køretøjer, der er omfattet af denne forordning. Resultaterne af disse afprøvninger sammenlignes med de data, som fabrikanterne har oplyst i henhold til forordning (EU) 2017/2400, og hvis der konstateres systematiske uregelmæssigheder, tilpasses deres gennemsnitlige specifikke emissioner beregnet i henhold til bilag I, punkt 2.7, og, hvis det er relevant, CO2-referenceemissionerne for 2019 beregnet i henhold til bilag I, punkt 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3 a.
     
  For at sikre nøjagtigheden af de data, der indberettes af fabrikanterne i henhold til forordning (EU) 2018/956 og forordning (EU) 2017/2400, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 med henblik på at supplere denne forordning ved fra 2019 at indføre en årlig ordning for afprøvning af et repræsentativt udvalg fra hver fabrikant af de komponenter, separate tekniske enheder og systemer, der er anført i artikel 12, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2400, for de køretøjer, der er omfattet af denne forordning. Resultaterne af disse afprøvninger sammenlignes med de data, som fabrikanterne har oplyst i henhold til forordning (EU) 2017/2400, og hvis der konstateres systematiske uregelmæssigheder, tilpasses deres gennemsnitlige specifikke emissioner beregnet i henhold til bilag I, punkt 2.7, og, hvis det er relevant, CO2-referenceemissionerne for 2019 beregnet i henhold til bilag I, punkt 3.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — afsnit 1 — litra b

Artikel 10 — stk. 1 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | fra 2020 nul- og
  lavemissionsfaktoren
  , jf. artikel 5 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

fra 2020 nul- og
  lavemissionsfaktoren
  , jf. artikel 5

lavemissionsfaktoren

| b) | fra 2020
  for hver fabrikant dennes specifikke andel af tunge
  nul- og
  lavemissionskøretøjer i det foregående kalenderår
  , jf. artikel 5
  , st. 1 |
| --- | --- |

b)

fra 2020
  for hver fabrikant dennes specifikke andel af tunge
  nul- og
  lavemissionskøretøjer i det foregående kalenderår
  , jf. artikel 5
  , st. 1

for hver fabrikant dennes specifikke andel af tunge

lavemissionskøretøjer i det foregående kalenderår

, st. 1

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Faktiske CO2-emissioner og faktisk energiforbrug | Faktiske CO2-emissioner og faktisk energiforbrug |
| 1.   Kommissionen overvåger og vurderer, hvorvidt værdierne for CO2-emissioner og brændstofforbrug som bestemt i henhold til forordning (EU) 2017/2400 er repræsentative for de faktiske værdier.
  Den sikrer, at offentligheden informeres om, hvordan repræsentativiteten udvikler sig over tid. | 1.   Kommissionen overvåger og vurderer, hvorvidt værdierne for CO2-emissioner og brændstofforbrug som bestemt i henhold til forordning (EU) 2017/2400 er repræsentative for de faktiske værdier. |
| 2.   Til det formål sikrer Kommissionen, at solide
  , ikke-personlige
  data om tunge køretøjers faktiske CO2-emissioner og faktisk energiforbrug er tilgængelige fra fabrikanterne eller de nationale myndigheder, alt efter hvad der er relevant i de enkelte tilfælde. | 2.   Til det formål sikrer Kommissionen, at solide
  data — baseret på
  data
  fra brændstofforbrugsmålere -
  om tunge køretøjers faktiske CO2-emissioner og faktisk energiforbrug er tilgængelige
  , herunder for tredjeparter med henblik på uafhængig afprøvning,
  fra fabrikanterne eller de nationale myndigheder, alt efter hvad der er relevant i de enkelte tilfælde. |
| | 2a.
     
  Senest den 31. december 2019 vedtager Kommissionen i overensstemmelse med artikel 15 delegerede retsakter med henblik på at supplere denne forordning ved at indføre en overensstemmelseseskontrol på vejen, som sikrer, at tunge køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug på vejen ikke overskrider de overvågningsdata, der er indberettet i henhold til forordning (EU) 2017/2400 og forordning (EU) 2018/956, med mere end højst 10 %. Kommissionen tager alle afvigelser, der overstiger denne grænse, i betragtning ved beregningen af de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner for en fabrikant og tilpasser i givet fald CO2-referenceemissionerne for 2019. |
| | 2b.
     
  Kommissionen sikrer, at offentligheden informeres om, hvordan denne repræsentativitet under faktiske forhold, der er omhandlet i stk. 1, udvikler sig med tiden. |
| 3.   Kommissionen
  kan
  ved hjælp af gennemførelsesretsakter
  vedtage
  de
  foranstaltninger, der omhandles i
  stk. 1 og 2 i denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 14, stk. 2. | 3.   Kommissionen
  vedtager
  ved hjælp af gennemførelsesretsakter
  detaljerede regler om procedurerne for indberetning af data fra brændstofforbrugsmålere, jf.
  stk. 1 og 2 i denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 14, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11

Artikel 11

Faktiske CO2-emissioner og faktisk energiforbrug

Faktiske CO2-emissioner og faktisk energiforbrug

1.   Kommissionen overvåger og vurderer, hvorvidt værdierne for CO2-emissioner og brændstofforbrug som bestemt i henhold til forordning (EU) 2017/2400 er repræsentative for de faktiske værdier.
  Den sikrer, at offentligheden informeres om, hvordan repræsentativiteten udvikler sig over tid.

1.   Kommissionen overvåger og vurderer, hvorvidt værdierne for CO2-emissioner og brændstofforbrug som bestemt i henhold til forordning (EU) 2017/2400 er repræsentative for de faktiske værdier.

2.   Til det formål sikrer Kommissionen, at solide
  , ikke-personlige
  data om tunge køretøjers faktiske CO2-emissioner og faktisk energiforbrug er tilgængelige fra fabrikanterne eller de nationale myndigheder, alt efter hvad der er relevant i de enkelte tilfælde.

2.   Til det formål sikrer Kommissionen, at solide
  data — baseret på
  data
  fra brændstofforbrugsmålere -
  om tunge køretøjers faktiske CO2-emissioner og faktisk energiforbrug er tilgængelige
  , herunder for tredjeparter med henblik på uafhængig afprøvning,
  fra fabrikanterne eller de nationale myndigheder, alt efter hvad der er relevant i de enkelte tilfælde.

2a.
     
  Senest den 31. december 2019 vedtager Kommissionen i overensstemmelse med artikel 15 delegerede retsakter med henblik på at supplere denne forordning ved at indføre en overensstemmelseseskontrol på vejen, som sikrer, at tunge køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug på vejen ikke overskrider de overvågningsdata, der er indberettet i henhold til forordning (EU) 2017/2400 og forordning (EU) 2018/956, med mere end højst 10 %. Kommissionen tager alle afvigelser, der overstiger denne grænse, i betragtning ved beregningen af de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner for en fabrikant og tilpasser i givet fald CO2-referenceemissionerne for 2019.

2b.
     
  Kommissionen sikrer, at offentligheden informeres om, hvordan denne repræsentativitet under faktiske forhold, der er omhandlet i stk. 1, udvikler sig med tiden.

3.   Kommissionen
  kan
  ved hjælp af gennemførelsesretsakter
  vedtage
  de
  foranstaltninger, der omhandles i
  stk. 1 og 2 i denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 14, stk. 2.

3.   Kommissionen
  vedtager
  ved hjælp af gennemførelsesretsakter
  detaljerede regler om procedurerne for indberetning af data fra brændstofforbrugsmålere, jf.
  stk. 1 og 2 i denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 14, stk. 2.

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   For at sikre, at de tekniske parametre, der indgår i beregningen af de gennemsnitlige specifikke emissioner for en fabrikant, jf. artikel 4, og beregningen af de specifikke emissionsmål, jf. artikel 6, tager hensyn til de tekniske fremskridt og udviklingen inden for godstransport og -logistik,
  tillægges
  Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 med henblik på at ændre følgende bestemmelser i bilag I og II: | 1.   For at sikre, at de tekniske parametre, der indgår i beregningen af de gennemsnitlige specifikke emissioner for en fabrikant, jf. artikel 4, og beregningen af de specifikke emissionsmål, jf. artikel 6, tager hensyn til de tekniske fremskridt og udviklingen inden for godstransport og -logistik,
  opdaterer
  Kommissionen
  løbende og på en rettidig måde VECTO-simuleringsværktøjet og tillægges
  beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 med henblik på at ændre følgende bestemmelser i bilag I og II: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   For at sikre, at de tekniske parametre, der indgår i beregningen af de gennemsnitlige specifikke emissioner for en fabrikant, jf. artikel 4, og beregningen af de specifikke emissionsmål, jf. artikel 6, tager hensyn til de tekniske fremskridt og udviklingen inden for godstransport og -logistik,
  tillægges
  Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 med henblik på at ændre følgende bestemmelser i bilag I og II:

1.   For at sikre, at de tekniske parametre, der indgår i beregningen af de gennemsnitlige specifikke emissioner for en fabrikant, jf. artikel 4, og beregningen af de specifikke emissionsmål, jf. artikel 6, tager hensyn til de tekniske fremskridt og udviklingen inden for godstransport og -logistik,
  opdaterer
  Kommissionen
  løbende og på en rettidig måde VECTO-simuleringsværktøjet og tillægges
  beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 med henblik på at ændre følgende bestemmelser i bilag I og II:

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Senest den 31. december 2022 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende effekten af denne forordning, det CO2-reduktionsmål, der skal
  bestemmes
  for 2030 i henhold til artikel 1, samt fastsættelsen af CO2-reduktionsmål for andre typer af tunge køretøjer, herunder påhængskøretøjer. Rapporten skal ligeledes indeholde en vurdering af effekten af foranstaltningerne vedrørende især nul- og lavemissionskøretøjer, navnlig busser under hensyntagen til de mål, der er fastsat i direktiv 2009/33/EF (30),
  og
  systemet med CO2-kreditter samt hensigtsmæssigheden af eventuelt at forlænge disse foranstaltninger i 2030 og perioden derefter, og den
  kan eventuelt
  ledsages af et forslag om ændring af denne forordning, hvis det måtte være relevant. | Senest den 31. december 2022 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende effekten af denne forordning, det CO2-reduktionsmål, der
  om nødvendigt
  skal
  tilpasses
  for 2030 i henhold til artikel 1,
  benchmarket for andelen af nul- og lavemissionskøretøjer, der om nødvendigt skal tilpasses for 2030, jf. artikel 5,
  samt fastsættelsen af CO2-reduktionsmål for andre typer af tunge køretøjer, herunder påhængskøretøjer
  og erhvervskøretøjer såsom skraldebiler
  . Rapporten skal ligeledes indeholde en vurdering af effekten af foranstaltningerne vedrørende især
  udbredelsen af
  nul- og lavemissionskøretøjer, navnlig busser, under hensyntagen til de mål, der er fastsat i direktiv 2009/33/EF (30), systemet med CO2-kreditter samt hensigtsmæssigheden af eventuelt at forlænge disse foranstaltninger i 2030 og perioden derefter,
  udbygningen med ladestandere
  og
  tankstationer, muligheden af at indføre CO2-standarder især for erhvervskøretøjer, de forskellige vogntog ud over de standardvægtklasser og -dimensioner, der gælder for national transport, f.eks. modulopbyggede koncepter,
  den
  faktiske repræsentativitet af værdierne for CO2-emissioner og brændstofforbrug, der er bestemt i henhold til forordning (EU) 2017/2400, samt en vurdering af opdateringen af VECTO-simuleringsværktøjet. Rapporten
  ledsages af et forslag om ændring af denne forordning, hvis det måtte være relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Senest den 31. december 2022 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende effekten af denne forordning, det CO2-reduktionsmål, der skal
  bestemmes
  for 2030 i henhold til artikel 1, samt fastsættelsen af CO2-reduktionsmål for andre typer af tunge køretøjer, herunder påhængskøretøjer. Rapporten skal ligeledes indeholde en vurdering af effekten af foranstaltningerne vedrørende især nul- og lavemissionskøretøjer, navnlig busser under hensyntagen til de mål, der er fastsat i direktiv 2009/33/EF (30),
  og
  systemet med CO2-kreditter samt hensigtsmæssigheden af eventuelt at forlænge disse foranstaltninger i 2030 og perioden derefter, og den
  kan eventuelt
  ledsages af et forslag om ændring af denne forordning, hvis det måtte være relevant.

2

bestemmes

2

30

og

2

kan eventuelt

Senest den 31. december 2022 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende effekten af denne forordning, det CO2-reduktionsmål, der
  om nødvendigt
  skal
  tilpasses
  for 2030 i henhold til artikel 1,
  benchmarket for andelen af nul- og lavemissionskøretøjer, der om nødvendigt skal tilpasses for 2030, jf. artikel 5,
  samt fastsættelsen af CO2-reduktionsmål for andre typer af tunge køretøjer, herunder påhængskøretøjer
  og erhvervskøretøjer såsom skraldebiler
  . Rapporten skal ligeledes indeholde en vurdering af effekten af foranstaltningerne vedrørende især
  udbredelsen af
  nul- og lavemissionskøretøjer, navnlig busser, under hensyntagen til de mål, der er fastsat i direktiv 2009/33/EF (30), systemet med CO2-kreditter samt hensigtsmæssigheden af eventuelt at forlænge disse foranstaltninger i 2030 og perioden derefter,
  udbygningen med ladestandere
  og
  tankstationer, muligheden af at indføre CO2-standarder især for erhvervskøretøjer, de forskellige vogntog ud over de standardvægtklasser og -dimensioner, der gælder for national transport, f.eks. modulopbyggede koncepter,
  den
  faktiske repræsentativitet af værdierne for CO2-emissioner og brændstofforbrug, der er bestemt i henhold til forordning (EU) 2017/2400, samt en vurdering af opdateringen af VECTO-simuleringsværktøjet. Rapporten
  ledsages af et forslag om ændring af denne forordning, hvis det måtte være relevant.

2

om nødvendigt

tilpasses

benchmarket for andelen af nul- og lavemissionskøretøjer, der om nødvendigt skal tilpasses for 2030, jf. artikel 5,

2

og erhvervskøretøjer såsom skraldebiler

udbredelsen af

30

2

udbygningen med ladestandere

tankstationer, muligheden af at indføre CO2

faktiske repræsentativitet af værdierne for CO2

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | En specifik metode skal udarbejdes af Kommissionen senest den 31. december 2020 for at medtage virkningen af anvendelsen af avancerede og vedvarende gasformige transportbrændstoffer for CNG og LNG-anvendelser — som opfylder bæredygtigedskriterierne i RED II — til beregning af de gennemsnitlige emissioner fra bilparken. Metoden ledsages af et forslag om ændring af denne forordning, hvis det er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

En specifik metode skal udarbejdes af Kommissionen senest den 31. december 2020 for at medtage virkningen af anvendelsen af avancerede og vedvarende gasformige transportbrændstoffer for CNG og LNG-anvendelser — som opfylder bæredygtigedskriterierne i RED II — til beregning af de gennemsnitlige emissioner fra bilparken. Metoden ledsages af et forslag om ændring af denne forordning, hvis det er relevant.

En specifik metode skal udarbejdes af Kommissionen senest den 31. december 2020 for at medtage virkningen af anvendelsen af avancerede og vedvarende gasformige transportbrændstoffer for CNG og LNG-anvendelser — som opfylder bæredygtigedskriterierne i RED II — til beregning af de gennemsnitlige emissioner fra bilparken. Metoden ledsages af et forslag om ændring af denne forordning, hvis det er relevant.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 13 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen evaluerer endvidere muligheden for at udvikle en metode til vurdering af CO2-emissioner fra alle tunge køretøjer, der bringes på EU-markedet, i hele deres livcyklus. På grundlag af denne vurdering forelægger Kommissionen, hvis det er relevant, Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til retsakt med henblik på at fastlægge fabrikanternes forpligtelser med hensyn til livscyklusindberetning af emissioner og at fastsætte de nødvendige regler og procedurer for denne indberetning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen evaluerer endvidere muligheden for at udvikle en metode til vurdering af CO2-emissioner fra alle tunge køretøjer, der bringes på EU-markedet, i hele deres livcyklus. På grundlag af denne vurdering forelægger Kommissionen, hvis det er relevant, Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til retsakt med henblik på at fastlægge fabrikanternes forpligtelser med hensyn til livscyklusindberetning af emissioner og at fastsætte de nødvendige regler og procedurer for denne indberetning.

Kommissionen evaluerer endvidere muligheden for at udvikle en metode til vurdering af CO2

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1

Artikel 14 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen bistås af udvalget for
  xxx
  , der er nedsat ved forordning (EU) nr. .../
  2018 [Forvaltning]
  . Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. | 1.   Kommissionen bistås af Udvalget for
  Klimaændringer
  , der er nedsat ved
  artikel 26 i Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (EU) nr.
  525
  /
  2013

   (1a). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen bistås af udvalget for
  xxx
  , der er nedsat ved forordning (EU) nr. .../
  2018 [Forvaltning]
  . Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for
  Klimaændringer
  , der er nedsat ved
  artikel 26 i Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (EU) nr.
  525
  /
  2013

   (1a). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2

Artikel 15 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 10, stk. 2, og artikel 12, stk. 1, tillægges Kommissionen for en ubestemt periode fra [datoen for denne forordnings ikrafttræden]. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel
  2, stk. 2a, artikel 7a, artikel 9, stk. 3a, artikel
  10, stk. 2
  , artikel 11, stk. 2a
  , og artikel 12, stk. 1, tillægges Kommissionen for en ubestemt periode fra [datoen for denne forordnings ikrafttræden]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 10, stk. 2, og artikel 12, stk. 1, tillægges Kommissionen for en ubestemt periode fra [datoen for denne forordnings ikrafttræden].

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel
  2, stk. 2a, artikel 7a, artikel 9, stk. 3a, artikel
  10, stk. 2
  , artikel 11, stk. 2a
  , og artikel 12, stk. 1, tillægges Kommissionen for en ubestemt periode fra [datoen for denne forordnings ikrafttræden].

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 3

Artikel 15 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Den i artikel 10, stk. 2, og artikel 12, stk. 1, omhandlede tildeling af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer tildeling af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. | 3.   Den i artikel
  2, stk. 2a, artikel 7a, artikel 9, stk. 3a, artikel
  10, stk. 2
  , artikel 11, stk. 2a
  , og artikel 12, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer tildeling af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Den i artikel 10, stk. 2, og artikel 12, stk. 1, omhandlede tildeling af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer tildeling af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

3.   Den i artikel
  2, stk. 2a, artikel 7a, artikel 9, stk. 3a, artikel
  10, stk. 2
  , artikel 11, stk. 2a
  , og artikel 12, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer tildeling af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 6

Artikel 15 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 10, stk. 2, og artikel 12, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. | 6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel
  2, stk. 2a, artikel 7a, artikel 9, stk. 3a, artikel
  10, stk. 2
  , artikel 11, stk. 2a
  , og artikel 12, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 10, stk. 2, og artikel 12, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel
  2, stk. 2a, artikel 7a, artikel 9, stk. 3a, artikel
  10, stk. 2
  , artikel 11, stk. 2a
  , og artikel 12, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

Artikel 16 — stk. 1

Forordning (EF) nr. 595/2009

Artikel 5 — stk. 4 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| »1) | en procedure til på grundlag af passende og repræsentative stikprøver at verificere, om køretøjer, der er indregistreret og taget i brug, er i overensstemmelse med de værdier for CO2-emissioner og brændstofforbrug, der er bestemt i henhold til denne forordning og dens gennemførelsesforanstaltninger.«. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

»1)

en procedure til på grundlag af passende og repræsentative stikprøver at verificere, om køretøjer, der er indregistreret og taget i brug, er i overensstemmelse med de værdier for CO2-emissioner og brændstofforbrug, der er bestemt i henhold til denne forordning og dens gennemførelsesforanstaltninger.«.

| »1) | en procedure til på grundlag af passende og repræsentative stikprøver at verificere, om køretøjer, der er indregistreret og taget i brug, er i overensstemmelse med de værdier for CO2-emissioner og brændstofforbrug, der er bestemt i henhold til denne forordning og dens gennemførelsesforanstaltninger
  ; denne procedure skal ligeledes udføres af akkrediterede og uafhængige tredjeparter i overensstemmelse med artikel 13, stk. 10, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/858

   (1a)

  .« |
| --- | --- |

»1)

en procedure til på grundlag af passende og repræsentative stikprøver at verificere, om køretøjer, der er indregistreret og taget i brug, er i overensstemmelse med de værdier for CO2-emissioner og brændstofforbrug, der er bestemt i henhold til denne forordning og dens gennemførelsesforanstaltninger
  ; denne procedure skal ligeledes udføres af akkrediterede og uafhængige tredjeparter i overensstemmelse med artikel 13, stk. 10, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/858

   (1a)

  .«

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 a (ny)

Artikel 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 16a




  Ændring af Rådets direktiv 96/53/EF




  I bilag I til direktiv 96/53/EF

   (1a)

  tilføjes følgende punkt efter punkt 2.2.4.2:










  »2.2.5 | Den maksimalt tilladte vægt for kombinationer af køretøjer, der bruger alternativt brændstof, som er defineret i artikel 5, stk. 2, litra b), i forordning (EU) .../2018 [forslag til forordning COM(2018)0284] forhøjes med den yderligere vægt, der kræves til den alternative brændstofteknologi, dog højst 1 t. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 16a

Ændring af Rådets direktiv 96/53/EF

I bilag I til direktiv 96/53/EF

   (1a)

  tilføjes følgende punkt efter punkt 2.2.4.2:

»2.2.5

Den maksimalt tilladte vægt for kombinationer af køretøjer, der bruger alternativt brændstof, som er defineret i artikel 5, stk. 2, litra b), i forordning (EU) .../2018 [forslag til forordning COM(2018)0284] forhøjes med den yderligere vægt, der kræves til den alternative brændstofteknologi, dog højst 1 t.

| 2.2.6 | Den maksimalt tilladte vægt for kombinationer af nulemissionskøretøjer forhøjes med den yderligere vægt, der kræves til de nulemissionsteknologier, der afhænger af, i hvor stort omfang køretøjet er ikke-forurenende, dog højst 2 ton. Senest den 1. juli 2019 fastlægger Kommissionen en formel for beregning af den krævede vægt.« |
| --- | --- |

2.2.6

Den maksimalt tilladte vægt for kombinationer af nulemissionskøretøjer forhøjes med den yderligere vægt, der kræves til de nulemissionsteknologier, der afhænger af, i hvor stort omfang køretøjet er ikke-forurenende, dog højst 2 ton. Senest den 1. juli 2019 fastlægger Kommissionen en formel for beregning af den krævede vægt.«

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — punkt 2 — nr. 2.3

Bilag I — punkt 2 — nr. 2.3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.3. | Beregning af nul- og lavemissionsfaktoren som omhandlet i artikel 5 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.3.

2.3.

Beregning af nul- og lavemissionsfaktoren som omhandlet i artikel 5

udgår

udgår

For hver fabrikant og for hvert kalenderår beregnes nul- og lavemissionsfaktoren (ZLEV) som omhandlet i artikel 5 på følgende måde:

For hver fabrikant og for hvert kalenderår beregnes nul- og lavemissionsfaktoren (ZLEV) som omhandlet i artikel 5 på følgende måde:

ZLEV = V / (Vconv + Vzlev) med et minimum på 0,97

ZLEV = V / (Vconv + Vzlev) med et minimum på 0,97

Hvor

Hvor

V er antallet af nye tunge køretøjer for fabrikanten, undtaget alle erhvervskøretøjer, jf. artikel 4, litra a)

V er antallet af nye tunge køretøjer for fabrikanten, undtaget alle erhvervskøretøjer, jf. artikel 4, litra a)

Vconv er antallet af nye tunge køretøjer for fabrikanten, undtaget alle erhvervskøretøjer, jf. artikel 4, litra a), og undtaget tunge nul- og lavemissionskøretøjer

Vconv er antallet af nye tunge køretøjer for fabrikanten, undtaget alle erhvervskøretøjer, jf. artikel 4, litra a), og undtaget tunge nul- og lavemissionskøretøjer

Vzlev er summen af Vin og Vout

Vzlev er summen af Vin og Vout

Hvor

Hvor

nihil

nihil

er summen af alle nye tunge nul- og lavemissionskøretøjer med de egenskaber, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a) til d)

er summen af alle nye tunge nul- og lavemissionskøretøjer med de egenskaber, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a) til d)

nihil

nihil

CO2v er de specifikke CO2-emissioner i g/km fra tunge nul- og lavemissionskøretøjer v bestemt i henhold til punkt 2.1

Vout er antal i alt af tunge nul- og lavemissionskøretøjer i de kategorier, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, andet afsnit, ganget med 2, og med et maksimum på 1,5  % af Vconv.

Vout er antal i alt af tunge nul- og lavemissionskøretøjer i de kategorier, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, andet afsnit, ganget med 2, og med et maksimum på 1,5  % af Vconv.

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — punkt 4 — nr. 2.7 — formel

Bilag I — punkt 4 — nr. 2.7 — formel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| CO2 
  = ZLEV ×
  Σ sg share, sg × MPWsg × avgCO2sg | CO2
  =
  Σ sg share,sg × MPWsg × avgCO2sg |
| Hvor | Hvor |
| Σ sg er summen for alle undergrupper | Σ sg er summen for alle undergrupper |
| ZLEV er som bestemt i punkt 2.3 | |
| share, sg er som bestemt i punkt 2.4 | share, sg er som bestemt i punkt 2.4 |
| MPWsg er som bestemt i punkt 2.6 | MPWsg er som bestemt i punkt 2.6 |
| avgCO2sg er som bestemt i punkt 2.2 | avgCO2sg er som bestemt i punkt 2.2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

CO2 
  = ZLEV ×
  Σ sg share, sg × MPWsg × avgCO2sg

= ZLEV ×

CO2
  =
  Σ sg share,sg × MPWsg × avgCO2sg

=

sg

,sg

sg

sg

Hvor

Hvor

Σ sg er summen for alle undergrupper

Σ sg er summen for alle undergrupper

ZLEV er som bestemt i punkt 2.3

ZLEV er som bestemt i punkt 2.3

share, sg er som bestemt i punkt 2.4

share, sg er som bestemt i punkt 2.4

MPWsg er som bestemt i punkt 2.6

MPWsg er som bestemt i punkt 2.6

avgCO2sg er som bestemt i punkt 2.2

avgCO2sg er som bestemt i punkt 2.2

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — punkt 4 — afsnit 1 — formel — linje 1

Bilag I — punkt 4 — afsnit 1 — formel — linje 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| T = Σ sg sharesg × MPWsg × (1 — rf) × rCO2sg | T =
  ZLEV_benchmark_factor *
  Σ sg sharesg × MPWsg × (1 — rf) × rCO2sg |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

T = Σ sg sharesg × MPWsg × (1 — rf) × rCO2sg

T =
  ZLEV_benchmark_factor *
  Σ sg sharesg × MPWsg × (1 — rf) × rCO2sg

ZLEV_benchmark_factor *

sg

sg

sg

sg

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — punkt 4 — afsnit 1 — formel — linje 4

Bilag I — punkt 4 — afsnit 1 — formel — linje 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| rf er CO2-reduktionsmålet (i %) som angivet i artikel 1, litra a) og litra b), for det specifikke kalenderår | rf er CO2-reduktionsmålet (i %) som angivet i artikel 1,
  afsnit 1,
  litra a) og b), for det specifikke kalenderår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

rf er CO2-reduktionsmålet (i %) som angivet i artikel 1, litra a) og litra b), for det specifikke kalenderår

rf er CO2-reduktionsmålet (i %) som angivet i artikel 1,
  afsnit 1,
  litra a) og b), for det specifikke kalenderår

afsnit 1,

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — punkt 4 — afsnit 1 a (nyt)

Bilag I — punkt 4 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | For perioden 2025 til 2029 er ZLEV_benchmark_factor (1+y-x), medmindre denne sum er større end 1,03 eller lavere end 0,97 , i hvilket tilfælde ZLEV_benchmark_ factor fastsættes til 1,03 eller 0,97 , alt efter omstændighederne. |
| | Hvor |
| | x er 5 % |
| | y er andelen af nul- og lavemissionskøretøjer i fabrikantens flåde af nye tunge erhvervskøretøjer beregnet som summen af det samlede antal nulemissionskøretøjer i klasse N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 510/2011 og ikke opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a) -d), og det samlede antal nul- og lavemissionskøretøjer, der opfylder de karakteristika, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra a) -d), og hvor de hver især tælles som ZLEV_specific i henhold til nedenstående formel, divideret med det samlede antal køretøjer, der er registreret i det pågældende kalenderår |
| | ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), hvor: |
| | CO2v er de specifikke CO2-emissioner i g/km fra tunge nul- og lavemissionskøretøjer v bestemt i henhold til punkt 2.1 |
| | rCO2sg er som bestemt i afsnit 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For perioden 2025 til 2029 er ZLEV_benchmark_factor (1+y-x), medmindre denne sum er større end 1,03 eller lavere end 0,97 , i hvilket tilfælde ZLEV_benchmark_ factor fastsættes til 1,03 eller 0,97 , alt efter omstændighederne.

For perioden 2025 til 2029 er ZLEV_benchmark_factor (1+y-x), medmindre denne sum er større end 1,03 eller lavere end 0,97 , i hvilket tilfælde ZLEV_benchmark_ factor fastsættes til 1,03 eller 0,97 , alt efter omstændighederne.

Hvor

Hvor

x er 5 %

x er 5 %

y er andelen af nul- og lavemissionskøretøjer i fabrikantens flåde af nye tunge erhvervskøretøjer beregnet som summen af det samlede antal nulemissionskøretøjer i klasse N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 510/2011 og ikke opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a) -d), og det samlede antal nul- og lavemissionskøretøjer, der opfylder de karakteristika, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra a) -d), og hvor de hver især tælles som ZLEV_specific i henhold til nedenstående formel, divideret med det samlede antal køretøjer, der er registreret i det pågældende kalenderår

y er andelen af nul- og lavemissionskøretøjer i fabrikantens flåde af nye tunge erhvervskøretøjer beregnet som summen af det samlede antal nulemissionskøretøjer i klasse N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 510/2011 og ikke opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a) -d), og det samlede antal nul- og lavemissionskøretøjer, der opfylder de karakteristika, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra a) -d), og hvor de hver især tælles som ZLEV_specific i henhold til nedenstående formel, divideret med det samlede antal køretøjer, der er registreret i det pågældende kalenderår

ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), hvor:

ZLEV_specific = 1- (CO2v

sg

CO2v er de specifikke CO2-emissioner i g/km fra tunge nul- og lavemissionskøretøjer v bestemt i henhold til punkt 2.1

CO2v

2

rCO2sg er som bestemt i afsnit 3.

rCO2sg

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — punkt 4 — afsnit 1 b (nyt)

Bilag I — punkt 4 — afsnit 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | For 2030 er ZLEV_benchmark_factor (1+y-x), medmindre denne sum er større end 1,05 , i hvilket tilfælde ZLEV_benchmark_ factor fastsættes til 1,05 . |
| | Hvis denne sum er mellem 1,0 og 0,98 fastsættes ZLEV_benchmark_factor til 1,0 . |
| | Hvis denne sum er mindre end 0,95 fastsættes ZLEV_benchmark_factor til 0,95 . |
| | Hvor |
| | x er 20 % under hensyntagen til den gennemgang, der er omhandlet i artikel 13 |
| | y er andelen af nul- og lavemissionskøretøjer i fabrikantens flåde af nye tunge erhvervskøretøjer beregnet som summen af det samlede antal nulemissionskøretøjer i klasse N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 510/2011 og ikke opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a) -d), og det samlede antal nul- og lavemissionskøretøjer, der opfylder de karakteristika, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra a) -d), og hvor de hver især tælles som ZLEV_specific i henhold til nedenstående formel, divideret med det samlede antal køretøjer, der er registreret i det pågældende kalenderår |
| | ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), hvor: |
| | CO2v er de specifikke CO2-emissioner i g/km fra tunge nul- og lavemissionskøretøjer v bestemt i henhold til punkt 2.1 |
| | rCO2sg er som bestemt i afsnit 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For 2030 er ZLEV_benchmark_factor (1+y-x), medmindre denne sum er større end 1,05 , i hvilket tilfælde ZLEV_benchmark_ factor fastsættes til 1,05 .

For 2030 er ZLEV_benchmark_factor (1+y-x), medmindre denne sum er større end 1,05 , i hvilket tilfælde ZLEV_benchmark_ factor fastsættes til 1,05 .

Hvis denne sum er mellem 1,0 og 0,98 fastsættes ZLEV_benchmark_factor til 1,0 .

Hvis denne sum er mellem 1,0 og 0,98 fastsættes ZLEV_benchmark_factor til 1,0 .

Hvis denne sum er mindre end 0,95 fastsættes ZLEV_benchmark_factor til 0,95 .

Hvis denne sum er mindre end 0,95 fastsættes ZLEV_benchmark_factor til 0,95 .

Hvor

Hvor

x er 20 % under hensyntagen til den gennemgang, der er omhandlet i artikel 13

x er 20 % under hensyntagen til den gennemgang, der er omhandlet i artikel 13

y er andelen af nul- og lavemissionskøretøjer i fabrikantens flåde af nye tunge erhvervskøretøjer beregnet som summen af det samlede antal nulemissionskøretøjer i klasse N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 510/2011 og ikke opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a) -d), og det samlede antal nul- og lavemissionskøretøjer, der opfylder de karakteristika, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra a) -d), og hvor de hver især tælles som ZLEV_specific i henhold til nedenstående formel, divideret med det samlede antal køretøjer, der er registreret i det pågældende kalenderår

y er andelen af nul- og lavemissionskøretøjer i fabrikantens flåde af nye tunge erhvervskøretøjer beregnet som summen af det samlede antal nulemissionskøretøjer i klasse N, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 510/2011 og ikke opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a) -d), og det samlede antal nul- og lavemissionskøretøjer, der opfylder de karakteristika, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra a) -d), og hvor de hver især tælles som ZLEV_specific i henhold til nedenstående formel, divideret med det samlede antal køretøjer, der er registreret i det pågældende kalenderår

ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), hvor:

ZLEV_specific = 1- (CO2v

sg

CO2v er de specifikke CO2-emissioner i g/km fra tunge nul- og lavemissionskøretøjer v bestemt i henhold til punkt 2.1

CO2v

2

rCO2sg er som bestemt i afsnit 3.

rCO2sg

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0354/2018).

1

(19)  Et mobilt Europa: En dagsorden for en socialt retfærdig omstilling til ren, konkurrencedygtig og sammenbundet mobilitet for alle, COM(2017) 283 final.

19

(20)  Fremme af lavemissionsmobilitet En Europæisk Union, der beskytter planeten, styrker forbrugernes rettigheder og forsvarer industrien og arbejdstagerne, COM(2017) 675 final.

20

(19)  Et mobilt Europa: En dagsorden for en socialt retfærdig omstilling til ren, konkurrencedygtig og sammenbundet mobilitet for alle, COM(2017) 0283 final.

19

(20)  Fremme af lavemissionsmobilitet En Europæisk Union, der beskytter planeten, styrker forbrugernes rettigheder og forsvarer industrien og arbejdstagerne, COM(2017) 0675 final.

20

(21)  Investering i en intelligent, innovativ og bæredygtig industri En ny strategi for Unionens industripolitik, COM(2017)0479 final.

21

(21)  Investering i en intelligent, innovativ og bæredygtig industri En ny strategi for Unionens industripolitik, COM(2017)0479 final.

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../... om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers og nye lette erhvervskøretøjers emissioner inden for Unionens integrerede tilgang til nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer og om ændring af forordning (EF) nr. 715/2007, (EUT L, ...,..., s.).

22

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../... om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers og nye lette erhvervskøretøjers emissioner inden for Unionens integrerede tilgang til nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer og om ændring af forordning (EF) nr. 715/2007, (EUT L, ...,..., s.).

22

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. .../2018 om overvågning og indberetning af nye tunge køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug, EUT L ..,...,...

25

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
  2018/956 af 28. juni 2018
  om overvågning og indberetning af nye tunge køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug
  (EUT L 173 af 9.7.2018, s. 1)
  .

25

2018/956 af 28. juni 2018

2

(EUT L 173 af 9.7.2018, s. 1)

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF af 23. april 2009 om fremme af renere og mere energieffektive køretøjer til vejtransport ændret ved direktiv .../.../EU [COM(2017)0653] (EUT L 120 af 15.5.2009, s. 5).

26

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF af 23. april 2009 om fremme af renere og mere energieffektive køretøjer til vejtransport ændret ved direktiv .../.../EU [COM(2017)0653] (EUT L 120 af 15.5.2009, s. 5).

26

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 af 23. april 2009 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers emissioner inden for Fællesskabets integrerede tilgang til at nedbringe CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 af 23. april 2009 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers emissioner inden for Fællesskabets integrerede tilgang til at nedbringe CO2

(27)  Gruppen af højtstående videnskabelige rådgivere, videnskabelig udtalelse 1/2016 »Forskellen mellem CO2-emissionerne fra lette køretøjer i virkeligheden og laboratorieundersøgelser (Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2 emissions and laboratory testing)«.

27

(27)  Gruppen af højtstående videnskabelige rådgivere, videnskabelig udtalelse 1/2016 »Forskellen mellem CO2-emissionerne fra lette køretøjer i virkeligheden og laboratorieundersøgelser (Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2 emissions and laboratory testing)«.

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

28

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

28

(29)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

29

(29)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

29

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2011 af 11. maj 2011 om fastsættelse af præstationsnormer for nye lette erhvervskøretøjers emissioner inden for Unionens integrerede tilgang til nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (EUT L 145 af 31.5.2011, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2011 af 11. maj 2011 om fastsættelse af præstationsnormer for nye lette erhvervskøretøjers emissioner inden for Unionens integrerede tilgang til nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (EUT L 145 af 31.5.2011, s. 1).

(30)  Direktivet om rene køretøjer 2009/33/EF som ændret ved direktiv .../.../EU.

30

(30)  Direktivet om rene køretøjer 2009/33/EF som ændret ved direktiv .../.../EU.

30

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 af 21. maj 2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer på nationalt plan og EU-plan og om ophævelse af beslutning nr. 280/2004/EF (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 13).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 af 21. maj 2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer på nationalt plan og EU-plan og om ophævelse af beslutning nr. 280/2004/EF (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 13).

(1a)  
  Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet (EFT L 235 af 17.9.1996, s. 59).

1a

Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet (EFT L 235 af 17.9.1996, s. 59).

---

Torsdag den 15. november 2018

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/296 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/296

---

P8_TA(2018)0462

Jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (omarbejdning) (COM(2017)0548 — C8-0324/2017 — 2017/0237(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — omarbejdning)

(2020/C 363/36)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0548), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0548),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0324/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0324/2017),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 18. januar 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 18. januar 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2),

| — | der henviser til skrivelse af 24. juli 2017 fra Retsudvalget til Transport- og Turismeudvalget, jf. forretningsordenens artikel 104, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 24. juli 2017 fra Retsudvalget til Transport- og Turismeudvalget, jf. forretningsordenens artikel 104, stk. 3,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 104 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 104 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0340/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0340/2018),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 197 af 8.6.2018, s. 66.

(2)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2017)0237

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen 15. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa- Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der skal foretages en række ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1371/2007 (2)

  for at give passagererne en bedre beskyttelse og fremme øget jernbanebefordring med behørig hensyntagen til navnlig artikel 11, 12 og 14 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

  Forordningen bør

  Med henblik på disse ændringer og
  af klarhedshensyn
  bør forordning (EF) nr. 1371/2007 derfor
  omarbejdes. [Ændring 1] |
| --- | --- |

(1)

Der skal foretages en række ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1371/2007 (2)

  for at give passagererne en bedre beskyttelse og fremme øget jernbanebefordring med behørig hensyntagen til navnlig artikel 11, 12 og 14 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

  Forordningen bør

  Med henblik på disse ændringer og
  af klarhedshensyn
  bør forordning (EF) nr. 1371/2007 derfor
  omarbejdes. [Ændring 1]

| (2) | Inden for rammerne af den fælles transportpolitik er det vigtigt at sikre rettighederne for jernbanepassagerer og forbedre kvaliteten og effektiviteten af tjenester, der varetager passagerbefordring med jernbane, for at øge jernbanetransportens andel i forhold til andre transportformer. |
| --- | --- |

(2)

Inden for rammerne af den fælles transportpolitik er det vigtigt at sikre rettighederne for jernbanepassagerer og forbedre kvaliteten og effektiviteten af tjenester, der varetager passagerbefordring med jernbane, for at øge jernbanetransportens andel i forhold til andre transportformer.

| (3) | Trods de betydelige fremskridt, der er opnået med hensyn til forbrugerbeskyttelse i Unionen, er der fortsat behov for at forbedre beskyttelsen af jernbanepassagerers rettigheder yderligere
  og sikre, at de får erstatning for forsinkelser, aflysninger og eventuelle materielle skader
  . [Ændring 2] |
| --- | --- |

(3)

Trods de betydelige fremskridt, der er opnået med hensyn til forbrugerbeskyttelse i Unionen, er der fortsat behov for at forbedre beskyttelsen af jernbanepassagerers rettigheder yderligere
  og sikre, at de får erstatning for forsinkelser, aflysninger og eventuelle materielle skader
  . [Ændring 2]

| (4) | Da jernbanepassageren er den svage part i transportkontrakten, bør dennes rettigheder beskyttes. |
| --- | --- |

(4)

Da jernbanepassageren er den svage part i transportkontrakten, bør dennes rettigheder beskyttes.

| (5) | Indrømmes samme rettigheder til jernbanepassagerer, der rejser internationalt og med indenlandsk fjerntrafik, forventes dette at styrke forbrugerbeskyttelsesniveauet

  passagerrettighederne
  i Unionen, sikre lige konkurrencevilkår for jernbanevirksomheder og garantere ensartede rettigheder for passagererne

  navnlig med hensyn til passagerernes adgang til oplysninger eller erstatning i tilfælde af aflysninger og forsinkelser.
  Passagererne
  bør modtage så præcise oplysninger som muligt om deres rettigheder
  . [Ændring 3] |
| --- | --- |

(5)

Indrømmes samme rettigheder til jernbanepassagerer, der rejser internationalt og med indenlandsk fjerntrafik, forventes dette at styrke forbrugerbeskyttelsesniveauet

  passagerrettighederne
  i Unionen, sikre lige konkurrencevilkår for jernbanevirksomheder og garantere ensartede rettigheder for passagererne

  navnlig med hensyn til passagerernes adgang til oplysninger eller erstatning i tilfælde af aflysninger og forsinkelser.
  Passagererne
  bør modtage så præcise oplysninger som muligt om deres rettigheder
  . [Ændring 3]

| (5a) | Denne forordning bør ikke forringe medlemsstaternes eller de kompetente myndigheders mulighed for at fastsætte sociale satser for tjenesteydelser, der er omfattet af en forpligtelse til offentlig tjeneste, og for kommercielle tjenester. [Ændring 4] |
| --- | --- |

(5a)

Denne forordning bør ikke forringe medlemsstaternes eller de kompetente myndigheders mulighed for at fastsætte sociale satser for tjenesteydelser, der er omfattet af en forpligtelse til offentlig tjeneste, og for kommercielle tjenester. [Ændring 4]

| (6) | Tjenester, der varetager passagerbefordring med jernbane i by-, forstads- og regionaltrafik

  bytrafik
  , er væsensforskellige fra langdistancetjenester. Medlemsstaterne bør derfor kunne fritage tjenester, som varetager passagerbefordring med jernbane i by-, forstads- og regionaltrafik, og som ikke krydser landegrænser inden for Unionen

  bytrafik
  , fra visse bestemmelser om passagerers rettigheder. [Ændring 136] |
| --- | --- |

(6)

Tjenester, der varetager passagerbefordring med jernbane i by-, forstads- og regionaltrafik

  bytrafik
  , er væsensforskellige fra langdistancetjenester. Medlemsstaterne bør derfor kunne fritage tjenester, som varetager passagerbefordring med jernbane i by-, forstads- og regionaltrafik, og som ikke krydser landegrænser inden for Unionen

  bytrafik
  , fra visse bestemmelser om passagerers rettigheder. [Ændring 136]

| (7) | Et af denne forordnings mål er at forbedre personbefordringstjenester, der varetager passagerbefordring med jernbane inden for Unionen. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at indrømme fritagelser til fordel for jernbaneforbindelser i områder, hvor en stor del af forbindelsen drives uden for Unionen, forudsat at der sikres et passende niveau for passagerernes rettigheder i forbindelse med tjenester ydet inden for disse medlemsstaters område i overensstemmelse med deres nationale ret. |
| --- | --- |

(7)

Et af denne forordnings mål er at forbedre personbefordringstjenester, der varetager passagerbefordring med jernbane inden for Unionen. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at indrømme fritagelser til fordel for jernbaneforbindelser i områder, hvor en stor del af forbindelsen drives uden for Unionen, forudsat at der sikres et passende niveau for passagerernes rettigheder i forbindelse med tjenester ydet inden for disse medlemsstaters område i overensstemmelse med deres nationale ret.

| (8) | Fritagelserne bør dog ikke berøre bestemmelser i denne forordning, som gør det lettere for personer med handicap eller personer med nedsat mobilitet at benytte jernbanetjenester. Fritagelserne bør endvidere ikke berøre retten for personer, der ønsker at købe billet til befordring med jernbane, til at gøre dette uden unødige hindringer, bestemmelserne om jernbanevirksomheders erstatningsansvar over for passagererne og deres bagage, kravet til jernbanevirksomhederne om tilstrækkelig forsikringsdækning eller kravet til disse virksomheder om at sikre passagerernes personlige sikkerhed på stationer og i tog samt kravet om sikkerhedsforvaltning.
  [Ændring 6] |
| --- | --- |

(8)

Fritagelserne bør dog ikke berøre bestemmelser i denne forordning, som gør det lettere for personer med handicap eller personer med nedsat mobilitet at benytte jernbanetjenester. Fritagelserne bør endvidere ikke berøre retten for personer, der ønsker at købe billet til befordring med jernbane, til at gøre dette uden unødige hindringer, bestemmelserne om jernbanevirksomheders erstatningsansvar over for passagererne og deres bagage, kravet til jernbanevirksomhederne om tilstrækkelig forsikringsdækning eller kravet til disse virksomheder om at sikre passagerernes personlige sikkerhed på stationer og i tog samt kravet om sikkerhedsforvaltning.
  [Ændring 6]

| (9) | Det hører til brugernes rettigheder i forbindelse med jernbanebefordring at få oplysninger om trafikforbindelserne

  om disse trafikforbindelser og relaterede spørgsmål
  før og under rejsen. Når det er muligt bør Jernbanevirksomheder og
  billetudstedere
  bør give disse oplysninger på forhånd og så hurtigt som muligt
  på forhånd eller i hvert fald ved rejsens begyndelse.
  Disse oplysninger bør stilles til rådighed i en form, der er tilgængelig for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet,
  og bør være offentligt tilgængelige
  .
  Jernbanevirksomhederne bør give disse oplysninger til billetudstedere og andre jernbanevirksomheder, der sælger deres tjenester. [Ændring 7] |
| --- | --- |

(9)

Det hører til brugernes rettigheder i forbindelse med jernbanebefordring at få oplysninger om trafikforbindelserne

  om disse trafikforbindelser og relaterede spørgsmål
  før og under rejsen. Når det er muligt bør Jernbanevirksomheder og
  billetudstedere
  bør give disse oplysninger på forhånd og så hurtigt som muligt
  på forhånd eller i hvert fald ved rejsens begyndelse.
  Disse oplysninger bør stilles til rådighed i en form, der er tilgængelig for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet,
  og bør være offentligt tilgængelige
  .
  Jernbanevirksomhederne bør give disse oplysninger til billetudstedere og andre jernbanevirksomheder, der sælger deres tjenester. [Ændring 7]

| (9a) | Adgang til alle oplysninger i realtid om drift, køreplaner og takster på et ikke-diskriminerende grundlag gør rejserne mere tilgængelige for nye kunder og giver dem et større udvalg af rejsemuligheder og takster at vælge imellem. Jernbanevirksomhederne bør give alle billetudstedere deres oplysninger i realtid om drift og takster for at lette jernbanebefordring. Der bør gøres en indsats for at give passagerer mulighed for at reservere gennemgående billetter og en optimal enkelttogrejse. [Ændring 8] |
| --- | --- |

(9a)

Adgang til alle oplysninger i realtid om drift, køreplaner og takster på et ikke-diskriminerende grundlag gør rejserne mere tilgængelige for nye kunder og giver dem et større udvalg af rejsemuligheder og takster at vælge imellem. Jernbanevirksomhederne bør give alle billetudstedere deres oplysninger i realtid om drift og takster for at lette jernbanebefordring. Der bør gøres en indsats for at give passagerer mulighed for at reservere gennemgående billetter og en optimal enkelttogrejse. [Ændring 8]

| (9b) | Intensive multimodale passagertransportsystemer vil hjælpe med til at nå klimamålene. Derfor bør jernbanevirksomhederne også reklamere for kombinationer med andre transportformer, så jernbanebrugerne er opmærksomme på dem, inden de foretager deres rejsereservationer. [Ændring 9] |
| --- | --- |

(9b)

Intensive multimodale passagertransportsystemer vil hjælpe med til at nå klimamålene. Derfor bør jernbanevirksomhederne også reklamere for kombinationer med andre transportformer, så jernbanebrugerne er opmærksomme på dem, inden de foretager deres rejsereservationer. [Ændring 9]

| (9c) | Veludviklede multimodale passagerbefordringssystemer vil hjælpe med til at nå klimamålene. Derfor bør jernbanevirksomhederne også reklamere for kombinationer med andre transportformer, så jernbanebrugerne bliver bekendt med disse, inden de foretager deres reservationer. [Ændring 10] |
| --- | --- |

(9c)

Veludviklede multimodale passagerbefordringssystemer vil hjælpe med til at nå klimamålene. Derfor bør jernbanevirksomhederne også reklamere for kombinationer med andre transportformer, så jernbanebrugerne bliver bekendt med disse, inden de foretager deres reservationer. [Ændring 10]

| (10) | Mere detaljerede krav vedrørende rejseoplysninger fastlægges i de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI) som omhandlet i Kommissionens forordning (EU) nr. 454/2011 (3). |
| --- | --- |

(10)

Mere detaljerede krav vedrørende rejseoplysninger fastlægges i de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI) som omhandlet i Kommissionens forordning (EU) nr. 454/2011 (3).

| (11) | Styrkelse af jernbanepassagerers rettigheder bør baseres på gældende internationale retsregler, jf. tillæg A — Fælles regler for kontrakten om international befordring af passagerer og bagage med jernbane (CIV) til konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) af 9. maj 1980 som ændret ved protokollen af 3. juni 1999 om ændring af nævnte konvention (1999-protokollen). Det er imidlertid ønskeligt at udvide denne forordnings anvendelsesområde og ikke alene beskytte internationale jernbanepassagerer, men også nationale. Den 23. februar 2013 tiltrådte Unionen COTIF. |
| --- | --- |

(11)

Styrkelse af jernbanepassagerers rettigheder bør baseres på gældende internationale retsregler, jf. tillæg A — Fælles regler for kontrakten om international befordring af passagerer og bagage med jernbane (CIV) til konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) af 9. maj 1980 som ændret ved protokollen af 3. juni 1999 om ændring af nævnte konvention (1999-protokollen). Det er imidlertid ønskeligt at udvide denne forordnings anvendelsesområde og ikke alene beskytte internationale jernbanepassagerer, men også nationale. Den 23. februar 2013 tiltrådte Unionen COTIF.

| (12) | I forbindelse med billetsalg til personbefordring bør medlemsstaterne træffe alle nødvendige foranstaltninger for at forbyde forskelsbehandling på grundlag af nationalitet eller bopæl, uanset om den pågældende passager varigt eller midlertidigt opholder sig i en anden medlemsstat. Disse foranstaltninger bør omfatte alle former for skjult forskelsbehandling, hvorved anvendelsen af andre kriterier såsom bopæl og fysisk eller digital stedsbestemmelse kan have samme virkning. Med udviklingen af onlineplatforme, der sælger billetter til passagerbefordring, for øje bør medlemsstaterne lægge særlig vægt på at sikre, at forskelsbehandling i forbindelse med adgang til onlinegrænseflader eller køb af billetter undgås. Dog bør transportordninger med sociale billettakster ikke udelukkes automatisk, forudsat at de er forholdsmæssige og ikke afhænger af de berørte personers nationalitet. [Ændring 11] |
| --- | --- |

(12)

I forbindelse med billetsalg til personbefordring bør medlemsstaterne træffe alle nødvendige foranstaltninger for at forbyde forskelsbehandling på grundlag af nationalitet eller bopæl, uanset om den pågældende passager varigt eller midlertidigt opholder sig i en anden medlemsstat. Disse foranstaltninger bør omfatte alle former for skjult forskelsbehandling, hvorved anvendelsen af andre kriterier såsom bopæl og fysisk eller digital stedsbestemmelse kan have samme virkning. Med udviklingen af onlineplatforme, der sælger billetter til passagerbefordring, for øje bør medlemsstaterne lægge særlig vægt på at sikre, at forskelsbehandling i forbindelse med adgang til onlinegrænseflader eller køb af billetter undgås. Dog bør transportordninger med sociale billettakster ikke udelukkes automatisk, forudsat at de er forholdsmæssige og ikke afhænger af de berørte personers nationalitet. [Ændring 11]

| (13) | Cyklings voksende popularitet i hele Unionen får indflydelse på mobilitet og turisme generelt. En mere udbredt anvendelse af både jernbaner og cykling i transportmiddelfordelingen mindsker transportens miljøpåvirkning. Jernbanevirksomheder bør derfor gøre det lettere at kombinere cykel- og togrejser mest muligt, bl.a. ved at tillade, at cykler medbringes om bord på tog

  de bør navnlig tilvejebringe tilstrækkelige cykelstativer til transport af samlede cykler i områder, der er beregnet til dette formål, om bord på alle typer af passagertog, herunder højhastighedstog, fjerntrafik, grænseoverskridende og lokale tjenester. Passagererne bør oplyses om den plads, der er til rådighed for cykler. Disse krav bør gælde for alle jernbanevirksomheder fra den ... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]. [Ændring 12] |
| --- | --- |

(13)

Cyklings voksende popularitet i hele Unionen får indflydelse på mobilitet og turisme generelt. En mere udbredt anvendelse af både jernbaner og cykling i transportmiddelfordelingen mindsker transportens miljøpåvirkning. Jernbanevirksomheder bør derfor gøre det lettere at kombinere cykel- og togrejser mest muligt, bl.a. ved at tillade, at cykler medbringes om bord på tog

  de bør navnlig tilvejebringe tilstrækkelige cykelstativer til transport af samlede cykler i områder, der er beregnet til dette formål, om bord på alle typer af passagertog, herunder højhastighedstog, fjerntrafik, grænseoverskridende og lokale tjenester. Passagererne bør oplyses om den plads, der er til rådighed for cykler. Disse krav bør gælde for alle jernbanevirksomheder fra den ... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]. [Ændring 12]

| (14) | Jernbanevirksomhederne bør gøre overførslen af jernbanepassagerer fra én operatør til en anden lettere ved altid at udstede gennemgående billetter, når det er muligt. [Ændring 13] |
| --- | --- |

(14)

Jernbanevirksomhederne bør gøre overførslen af jernbanepassagerer fra én operatør til en anden lettere ved altid at udstede gennemgående billetter, når det er muligt. [Ændring 13]

| (15) | I lyset af De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap bør der for at kunne give personer med handicap og personer med nedsat mobilitet sammenlignelige muligheder for at rejse med jernbane som alle andre borgere fastsættes regler for ikke-forskelsbehandling og assistance under deres rejse. Personer med handicap og personer med nedsat mobilitet bør, uanset om deres manglende førlighed skyldes handicap, alder eller andet, have samme ret som alle andre borgere til fri bevægelighed og ikke-forskelsbehandling. Der bør bl.a. lægges særlig vægt på at give oplysninger til personer med handicap og personer med nedsat mobilitet om jernbanetjenesternes tilgængelighed, adgangsbetingelser til det rullende materiel og faciliteterne om bord. For at kunne give passagerer med nedsatte sensoriske evner den bedst mulige information om forsinkelser, bør der anvendes systemer, som er synlige og kan høres. Personer med handicap og personer med nedsat mobilitet bør have mulighed for at købe billetter i toget uden ekstra udgifter.

  forståelige for disse passagerer.
  Personalet bør være uddannet tilstrækkeligt i at tilgodese behovene for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet, især når det yder assistance. For at sikre lige rejsevilkår bør sådanne personer tilbydes
  gratis
  assistance på stationer og om bord på alle tidspunkter, hvor tog er i drift, og ikke kun på visse tider af dagen med at
  stige på og af toget. [Ændring 14] |
| --- | --- |

(15)

I lyset af De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap bør der for at kunne give personer med handicap og personer med nedsat mobilitet sammenlignelige muligheder for at rejse med jernbane som alle andre borgere fastsættes regler for ikke-forskelsbehandling og assistance under deres rejse. Personer med handicap og personer med nedsat mobilitet bør, uanset om deres manglende førlighed skyldes handicap, alder eller andet, have samme ret som alle andre borgere til fri bevægelighed og ikke-forskelsbehandling. Der bør bl.a. lægges særlig vægt på at give oplysninger til personer med handicap og personer med nedsat mobilitet om jernbanetjenesternes tilgængelighed, adgangsbetingelser til det rullende materiel og faciliteterne om bord. For at kunne give passagerer med nedsatte sensoriske evner den bedst mulige information om forsinkelser, bør der anvendes systemer, som er synlige og kan høres. Personer med handicap og personer med nedsat mobilitet bør have mulighed for at købe billetter i toget uden ekstra udgifter.

  forståelige for disse passagerer.
  Personalet bør være uddannet tilstrækkeligt i at tilgodese behovene for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet, især når det yder assistance. For at sikre lige rejsevilkår bør sådanne personer tilbydes
  gratis
  assistance på stationer og om bord på alle tidspunkter, hvor tog er i drift, og ikke kun på visse tider af dagen med at
  stige på og af toget. [Ændring 14]

| (15a) | Hvis der ikke findes tilgængelige billetautomater på stationen, bør personer med handicap og bevægelseshæmmede personer kunne købe billetter i toget. [Ændring 15] |
| --- | --- |

(15a)

Hvis der ikke findes tilgængelige billetautomater på stationen, bør personer med handicap og bevægelseshæmmede personer kunne købe billetter i toget. [Ændring 15]

| (16) | Jernbanevirksomheder og stationsledere bør gennem overensstemmelse med TSI for bevægelseshæmmede personer

  Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014 (TSI)
   (4)

  og direktiv XXX
  tage hensyn til behovene hos personer med handicap og personer med nedsat mobilitet
  , når de supplerer TSI'en
  . I henhold til den gældende EU-ret vedrørende offentlige indkøb, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (5), bør alle bygninger og alt rullende materiel i forbindelse med nyanskaffelser, nyopførelser eller omfattende renoveringer gøres tilgængelige ved gradvis at fjerne fysiske hindringer og funktionsmæssige begrænsninger. [Ændring 16] |
| --- | --- |

(16)

Jernbanevirksomheder og stationsledere bør gennem overensstemmelse med TSI for bevægelseshæmmede personer

  Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014 (TSI)
   (4)

  og direktiv XXX
  tage hensyn til behovene hos personer med handicap og personer med nedsat mobilitet
  , når de supplerer TSI'en
  . I henhold til den gældende EU-ret vedrørende offentlige indkøb, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (5), bør alle bygninger og alt rullende materiel i forbindelse med nyanskaffelser, nyopførelser eller omfattende renoveringer gøres tilgængelige ved gradvis at fjerne fysiske hindringer og funktionsmæssige begrænsninger. [Ændring 16]

| (17) | Det er ønskeligt, at der med denne forordning indføres en ordning for erstatning til passagererne i tilfælde af forsinkelse, som jernbanevirksomheden har ansvaret for, på samme grundlag som den internationale ordning, der er indeholdt i COTIF, særlig de fælles CIV-regler om passagerers rettigheder.
  Købte billetter bør være fuldt refundérbare.
  Ved forsinkelser af passagerertjenester bør jernbanevirksomheder yde passagererne erstatning ud fra en procentvis andel på
  op til 100 %
  af billetprisen. [Ændring 17] |
| --- | --- |

(17)

Det er ønskeligt, at der med denne forordning indføres en ordning for erstatning til passagererne i tilfælde af forsinkelse, som jernbanevirksomheden har ansvaret for, på samme grundlag som den internationale ordning, der er indeholdt i COTIF, særlig de fælles CIV-regler om passagerers rettigheder.
  Købte billetter bør være fuldt refundérbare.
  Ved forsinkelser af passagerertjenester bør jernbanevirksomheder yde passagererne erstatning ud fra en procentvis andel på
  op til 100 %
  af billetprisen. [Ændring 17]

| (18) | Det bør være et krav, at jernbanevirksomhederne er forsikrede eller træffer tilsvarende arrangementer med hensyn til deres ansvar over for jernbanepassagerer i tilfælde af ulykker. Hvis medlemsstater fastsætter et maksimumbeløb for skadeserstatning i tilfælde af passagerers død eller legemsbeskadigelse, bør dette beløb mindst svare til det beløb, der er fastsat i de fælles CIV-regler.
  Medlemsstaterne bør til enhver tid have mulighed for at sætte skadeserstatningsbeløbet op i tilfælde af passagerers død eller personskade. [Ændring 18] |
| --- | --- |

(18)

Det bør være et krav, at jernbanevirksomhederne er forsikrede eller træffer tilsvarende arrangementer med hensyn til deres ansvar over for jernbanepassagerer i tilfælde af ulykker. Hvis medlemsstater fastsætter et maksimumbeløb for skadeserstatning i tilfælde af passagerers død eller legemsbeskadigelse, bør dette beløb mindst svare til det beløb, der er fastsat i de fælles CIV-regler.
  Medlemsstaterne bør til enhver tid have mulighed for at sætte skadeserstatningsbeløbet op i tilfælde af passagerers død eller personskade. [Ændring 18]

| (19) | Ret til større erstatning og bedre assistance i tilfælde af forsinkelse, ikke-opnået tilslutningsforbindelse eller aflysning af en forbindelse bør fremme markedet for jernbanepassagerer til fordel for passagererne. |
| --- | --- |

(19)

Ret til større erstatning og bedre assistance i tilfælde af forsinkelse, ikke-opnået tilslutningsforbindelse eller aflysning af en forbindelse bør fremme markedet for jernbanepassagerer til fordel for passagererne.

| (20) | Ved forsinkelser bør passagererne gives mulighed for at videreføre eller omlægge rejsen på tilsvarende befordringsvilkår. Der bør navnlig tages hensyn til behovene
  for passende information
  hos personer med handicap og personer med nedsat mobilitet i et sådant tilfælde. [Ændring 19] |
| --- | --- |

(20)

Ved forsinkelser bør passagererne gives mulighed for at videreføre eller omlægge rejsen på tilsvarende befordringsvilkår. Der bør navnlig tages hensyn til behovene
  for passende information
  hos personer med handicap og personer med nedsat mobilitet i et sådant tilfælde. [Ændring 19]

| (20a) | Fortolkningen af rejse eller kombineret rejse bør omfatte alle situationer med realistiske eller gældende mindste tilslutningstider ved bestillingen, under hensyntagen til alle relevante faktorer såsom de pågældende stationers og perroners størrelse og beliggenhed. [Ændring 137] |
| --- | --- |

(20a)

Fortolkningen af rejse eller kombineret rejse bør omfatte alle situationer med realistiske eller gældende mindste tilslutningstider ved bestillingen, under hensyntagen til alle relevante faktorer såsom de pågældende stationers og perroners størrelse og beliggenhed. [Ændring 137]

| (21) | En jernbanevirksomhed bør dog ikke pålægges at betale erstatning, hvis den kan bevise, at forsinkelsen blev forårsaget af ekstreme vejrforhold eller større naturkatastrofer, som bringer en sikker drift af tjenesten i fare. En sådan hændelse bør have karakter af en ekstraordinær naturkatastrofe til forskel fra normale sæsonbestemte vejrforhold såsom efterårsstorme eller jævnligt tilbagevendende oversvømmelser i byer som følge af tidevand eller smeltevand. Jernbanevirksomheder bør bevise, at de hverken kunne forudse eller forhindre forsinkelsen, selv hvis alle rimelige forholdsregler var blevet truffet.
  [Ændring 20] |
| --- | --- |

(21)

En jernbanevirksomhed bør dog ikke pålægges at betale erstatning, hvis den kan bevise, at forsinkelsen blev forårsaget af ekstreme vejrforhold eller større naturkatastrofer, som bringer en sikker drift af tjenesten i fare. En sådan hændelse bør have karakter af en ekstraordinær naturkatastrofe til forskel fra normale sæsonbestemte vejrforhold såsom efterårsstorme eller jævnligt tilbagevendende oversvømmelser i byer som følge af tidevand eller smeltevand. Jernbanevirksomheder bør bevise, at de hverken kunne forudse eller forhindre forsinkelsen, selv hvis alle rimelige forholdsregler var blevet truffet.
  [Ændring 20]

| (22) | I samarbejde med infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder bør stationsledere udarbejde beredskabsplaner
  og gøre dem offentligt tilgængelige
  for at minimere følgerne af større afbrydelser ved at give strandede passagerer hensigtsmæssig information og bistand. [Ændring 21] |
| --- | --- |

(22)

I samarbejde med infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder bør stationsledere udarbejde beredskabsplaner
  og gøre dem offentligt tilgængelige
  for at minimere følgerne af større afbrydelser ved at give strandede passagerer hensigtsmæssig information og bistand. [Ændring 21]

| (23) | Denne forordning bør ikke begrænse jernbanevirksomhedernes,
  billetudstedernes, stationernes eller infrastrukturforvalternes
  ret til
  i givet fald
  at søge erstatning hos enhver

  fra en hvilken som helst
  person, herunder tredjemand, i overensstemmelse med gældende national lovgivning

  med henblik på at overholde deres forpligtelser over for passagerer i henhold til denne forordning. [Ændring 22] |
| --- | --- |

(23)

Denne forordning bør ikke begrænse jernbanevirksomhedernes,
  billetudstedernes, stationernes eller infrastrukturforvalternes
  ret til
  i givet fald
  at søge erstatning hos enhver

  fra en hvilken som helst
  person, herunder tredjemand, i overensstemmelse med gældende national lovgivning

  med henblik på at overholde deres forpligtelser over for passagerer i henhold til denne forordning. [Ændring 22]

| (24) | Når medlemsstater indrømmer fritagelser fra denne forordning til jernbanevirksomheder, bør de tilskynde jernbanevirksomhederne til at indføre ordninger for erstatning og assistance i tilfælde af større afbrydelser af personbefordringen med jernbane, og dette bør ske efter høring af de organisationer, der repræsenterer passagererne. |
| --- | --- |

(24)

Når medlemsstater indrømmer fritagelser fra denne forordning til jernbanevirksomheder, bør de tilskynde jernbanevirksomhederne til at indføre ordninger for erstatning og assistance i tilfælde af større afbrydelser af personbefordringen med jernbane, og dette bør ske efter høring af de organisationer, der repræsenterer passagererne.

| (25) | Det er også ønskeligt at hjælpe ulykkesofrene og deres pårørende med deres umiddelbare økonomiske behov i tidsrummet lige efter ulykken. |
| --- | --- |

(25)

Det er også ønskeligt at hjælpe ulykkesofrene og deres pårørende med deres umiddelbare økonomiske behov i tidsrummet lige efter ulykken.

| (26) | Det er i jernbanepassagerernes interesse, at der efter aftale med de offentlige myndigheder træffes passende foranstaltninger til at sikre deres personlige sikkerhed på stationer og i togene. |
| --- | --- |

(26)

Det er i jernbanepassagerernes interesse, at der efter aftale med de offentlige myndigheder træffes passende foranstaltninger til at sikre deres personlige sikkerhed på stationer og i togene.

| (27) | Jernbanepassagerer bør kunne indgive en klage til en hvilken som helst relevant jernbanevirksomhed,
  billetudsteder, jernbanestation eller infrastrukturforvalter
  vedrørende de rettigheder og forpligtelser, der tillægges dem med denne forordning, og have ret til at modtage et svar inden for en rimelig frist. [Ændring 23] |
| --- | --- |

(27)

Jernbanepassagerer bør kunne indgive en klage til en hvilken som helst relevant jernbanevirksomhed,
  billetudsteder, jernbanestation eller infrastrukturforvalter
  vedrørende de rettigheder og forpligtelser, der tillægges dem med denne forordning, og have ret til at modtage et svar inden for en rimelig frist. [Ændring 23]

| (28) | Jernbanevirksomheder og stationsledere bør fastlægge, offentliggøre, forvalte og føre tilsyn med servicekvalitetsstandarder for personbefordringtjenester, der varetager passagerbefordring med jernbane
  , herunder for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet
  . [Ændring 24] |
| --- | --- |

(28)

Jernbanevirksomheder og stationsledere bør fastlægge, offentliggøre, forvalte og føre tilsyn med servicekvalitetsstandarder for personbefordringtjenester, der varetager passagerbefordring med jernbane
  , herunder for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet
  . [Ændring 24]

| (29) | For at opretholde et højt forbrugerbeskyttelsesniveau inden for jernbanetransport bør medlemsstaterne pålægges at udpege nationale håndhævelsesorganer med henblik på nøje at overvåge og håndhæve denne forordning på nationalt niveau. Disse organer bør kunne træffe en række forskellige håndhævelsesforanstaltninger
  og give passagererne mulighed for bindende alternativ tvistbilæggelse i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/11/EU
   (6). Passagerer bør have mulighed for at klage til disse organer om påståede overtrædelser af forordningen
  og til at anvende onlinetvistbilæggelse, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 524/2013
   (7)

  , hvor det er aftalt. Der bør også sørges for, at klager kan indgives af organisationer, der repræsenterer grupper af passagerer.
  Af hensyn til en tilfredsstillende behandling af sådanne klager bør organerne samarbejde indbyrdes,
  og denne forordning bør fortsat være opført i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2394
   (8).
  Håndhævelsesorganerne bør hvert år offentliggøre rapporter på deres websteder med detaljerede statistikker over antallet og typen af modtagne klager samt resultatet af deres håndhævelsesforanstaltninger
  .
  Disse rapporter bør endvidere gøres tilgængelige på Det Europæiske Jernbaneagenturs websted. [Ændring 25] |
| --- | --- |

(29)

For at opretholde et højt forbrugerbeskyttelsesniveau inden for jernbanetransport bør medlemsstaterne pålægges at udpege nationale håndhævelsesorganer med henblik på nøje at overvåge og håndhæve denne forordning på nationalt niveau. Disse organer bør kunne træffe en række forskellige håndhævelsesforanstaltninger
  og give passagererne mulighed for bindende alternativ tvistbilæggelse i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/11/EU
   (6). Passagerer bør have mulighed for at klage til disse organer om påståede overtrædelser af forordningen
  og til at anvende onlinetvistbilæggelse, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 524/2013
   (7)

  , hvor det er aftalt. Der bør også sørges for, at klager kan indgives af organisationer, der repræsenterer grupper af passagerer.
  Af hensyn til en tilfredsstillende behandling af sådanne klager bør organerne samarbejde indbyrdes,
  og denne forordning bør fortsat være opført i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2394
   (8).
  Håndhævelsesorganerne bør hvert år offentliggøre rapporter på deres websteder med detaljerede statistikker over antallet og typen af modtagne klager samt resultatet af deres håndhævelsesforanstaltninger
  .
  Disse rapporter bør endvidere gøres tilgængelige på Det Europæiske Jernbaneagenturs websted. [Ændring 25]

| (30) | Behandling af personoplysninger bør udføres i overensstemmelse med EU-lovgivningen vedrørende beskyttelse af personoplysninger, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (9). |
| --- | --- |

(30)

Behandling af personoplysninger bør udføres i overensstemmelse med EU-lovgivningen vedrørende beskyttelse af personoplysninger, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (9).

| (31) | Medlemsstaterne bør fastsætte, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af denne forordning og sikre, at de anvendes. Sanktionerne, der kan omfatte betaling af erstatning til den pågældende person, bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning
  , og de bør omfatte, men ikke være begrænset til, en minimumsbøde eller en procentdel af den relevante jernbanevirksomheds eller organisations årlige omsætning, alt efter hvad der er højest
  . [Ændring 26] |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaterne bør fastsætte, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af denne forordning og sikre, at de anvendes. Sanktionerne, der kan omfatte betaling af erstatning til den pågældende person, bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning
  , og de bør omfatte, men ikke være begrænset til, en minimumsbøde eller en procentdel af den relevante jernbanevirksomheds eller organisations årlige omsætning, alt efter hvad der er højest
  . [Ændring 26]

| (32) | Målene for denne forordning, nemlig udvikling af Unionens jernbaner og indførelse af passagerrettigheder, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på EU- plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(32)

Målene for denne forordning, nemlig udvikling af Unionens jernbaner og indførelse af passagerrettigheder, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på EU- plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (33) | For at sikre et højt niveau af beskyttelse af passagererne bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen med henblik på at ændre bilag I, II og III om de fælles CIV-regler, mindstemålet af oplysninger, som skal gives af jernbanevirksomheder og billetudstedere, og de minimale standarder for servicekvalitet samt at tilpasse de finansielle beløb, der er omhandlet i denne forordning, i lyset af inflationen. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (10). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(33)

For at sikre et højt niveau af beskyttelse af passagererne bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen med henblik på at ændre bilag I, II og III om de fælles CIV-regler, mindstemålet af oplysninger, som skal gives af jernbanevirksomheder og billetudstedere, og de minimale standarder for servicekvalitet samt at tilpasse de finansielle beløb, der er omhandlet i denne forordning, i lyset af inflationen. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (10). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter.

| (33a) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage en standardiseret EU-klageformular, som passagerer kan anvende til at ansøge om erstatning i overensstemmelse med denne forordning. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011
   (11)
  . [Ændring 27] |
| --- | --- |

(33a)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage en standardiseret EU-klageformular, som passagerer kan anvende til at ansøge om erstatning i overensstemmelse med denne forordning. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011
   (11)
  . [Ændring 27]

| (34) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 21, 26, 38 og 47 om henholdsvis forbuddet mod alle former for forskelsbehandling, integration af personer med handicap, et højt forbrugerbeskyttelsesniveau og adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol. Denne forordning bør anvendes af medlemsstaternes retter under fuld overholdelse af disse rettigheder og principper — |
| --- | --- |

(34)

Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 21, 26, 38 og 47 om henholdsvis forbuddet mod alle former for forskelsbehandling, integration af personer med handicap, et højt forbrugerbeskyttelsesniveau og adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol. Denne forordning bør anvendes af medlemsstaternes retter under fuld overholdelse af disse rettigheder og principper —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Kapitel I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Genstand
  og formål [Ændring 28]

Denne forordning fastsætter regler for jernbanetransport
  for at sørge for effektiv beskyttelse af passagererne og fremme jernbanebefordring
  med hensyn til følgende: [Ændring 29]

| a) | ikke-forskelsbehandling mellem passagerer hvad angår befordringsvilkår

  befordrings- og billetvilkår [Ændring 30] |
| --- | --- |

a)

ikke-forskelsbehandling mellem passagerer hvad angår befordringsvilkår

  befordrings- og billetvilkår [Ændring 30]

| b) | jernbanevirksomhedernes erstatningsansvar og deres forsikringspligt over for passagerer og deres bagage |
| --- | --- |

b)

jernbanevirksomhedernes erstatningsansvar og deres forsikringspligt over for passagerer og deres bagage

| c) | passagerernes rettigheder i tilfælde af ulykker, der skyldes brug af jernbanetjenester og medfører død eller legemsbeskadigelse, eller bortkomst eller beskadigelse af deres bagage |
| --- | --- |

c)

passagerernes rettigheder i tilfælde af ulykker, der skyldes brug af jernbanetjenester og medfører død eller legemsbeskadigelse, eller bortkomst eller beskadigelse af deres bagage

| d) | passagerernes rettigheder
  og erstatning
  i forbindelse med
  forstyrrelser såsom
  aflysninger eller forsinkelser [Ændring 31] |
| --- | --- |

d)

passagerernes rettigheder
  og erstatning
  i forbindelse med
  forstyrrelser såsom
  aflysninger eller forsinkelser [Ændring 31]

| e) | mindstekrav til
  nøjagtige og rettidige
  oplysninger
  i tilgængeligt format
  til passagererne,
  herunder indgåelse af befordringskontrakter og udstedelse af billetter [Ændring 32] |
| --- | --- |

e)

mindstekrav til
  nøjagtige og rettidige
  oplysninger
  i tilgængeligt format
  til passagererne,
  herunder indgåelse af befordringskontrakter og udstedelse af billetter [Ændring 32]

| f) | ikke-forskelsbehandling af og påbudt assistance
  fra uddannet personale
  til personer med handicap og personer med nedsat mobilitet [Ændring 33] |
| --- | --- |

f)

ikke-forskelsbehandling af og påbudt assistance
  fra uddannet personale
  til personer med handicap og personer med nedsat mobilitet [Ændring 33]

| g) | definition af og kontrol med servicekvalitetsstandarder og forvaltning af risici for passagerers personlige sikkerhed |
| --- | --- |

g)

definition af og kontrol med servicekvalitetsstandarder og forvaltning af risici for passagerers personlige sikkerhed

| h) | egnede procedurer til indgivelse og
  behandling af klager [Ændring 34] |
| --- | --- |

h)

egnede procedurer til indgivelse og
  behandling af klager [Ændring 34]

| i) | generelle regler om håndhævelse. |
| --- | --- |

i)

generelle regler om håndhævelse.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på indenlandske og internationale jernbanerejser og -tjenester i hele Unionen udført af en eller flere jernbanevirksomheder med licens i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU (12).

2.   Medmindre andet fremgår af stk. 4 må medlemsstaterne fritage følgende tjenester fra anvendelsen af denne forordning:

| a) | personbefordring med jernbane i by-, forstads- og regionaltrafik

  bytrafik
  som omhandlet i direktiv 2012/34/EU undtagen tjenester, der krydser landegrænser inden for Unionen [Ændring 138] |
| --- | --- |

a)

personbefordring med jernbane i by-, forstads- og regionaltrafik

  bytrafik
  som omhandlet i direktiv 2012/34/EU undtagen tjenester, der krydser landegrænser inden for Unionen [Ændring 138]

| b) | international passagertransport, hvoraf en betydelig del og mindst ét planmæssigt stop drives uden for Unionen, forudsat at passagerernes rettigheder sikres tilstrækkeligt i henhold til relevant national ret på området i den medlemsstat, der indrømmer fritagelsen.
  [Ændring 36] |
| --- | --- |

b)

international passagertransport, hvoraf en betydelig del og mindst ét planmæssigt stop drives uden for Unionen, forudsat at passagerernes rettigheder sikres tilstrækkeligt i henhold til relevant national ret på området i den medlemsstat, der indrømmer fritagelsen.
  [Ændring 36]

| ba) | indenlandsk personbefordring med jernbane, når medlemsstaterne har givet en sådan undtagelse i henhold til forordning (EF) nr. 1371/2007 for højst 12 måneder efter den ... [denne forordnings ikrafttrædelsesdato]. [Ændring 37] |
| --- | --- |

ba)

indenlandsk personbefordring med jernbane, når medlemsstaterne har givet en sådan undtagelse i henhold til forordning (EF) nr. 1371/2007 for højst 12 måneder efter den ... [denne forordnings ikrafttrædelsesdato]. [Ændring 37]

3.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om fritagelser, der indrømmes i medfør af
  stk. 2, litra a)

  og b), og for vidt angår stk. 2, litra b), oplyse, hvorvidt deres nationale ret yder en tilstrækkelig beskyttelse på deres område

  , b) og ba). [Ændring 38]

4.   Artikel 5, 10,

  6,
  11 og 25

  12, 17
  samt kapitel V skal gælde for alle tjenester, der varetager passagerbefordring med jernbane, jf. stk. 1, herunder tjenester, der er fritaget i henhold til stk. 2,
  litra a)

  og b). [Ændring 39]

4a.
     
  Denne forordning finder ikke anvendelse på tjenesteydelser, der udelukkende drives for deres historiske interesse. [Ændring 40]

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »jernbanevirksomhed«: en jernbanevirksomhed som defineret i artikel 3, nr. 1), i direktiv 2012/34/EU |
| --- | --- |

1)

»jernbanevirksomhed«: en jernbanevirksomhed som defineret i artikel 3, nr. 1), i direktiv 2012/34/EU

| 1a) | »operatør«: den kontraktansvarlige jernbanevirksomhed, med hvem passageren har indgået befordringskontrakten, eller en række på hinanden følgende jernbanevirksomheder, som er ansvarlige i forhold til den indgåede kontrakt [Ændring 41] |
| --- | --- |

1a)

»operatør«: den kontraktansvarlige jernbanevirksomhed, med hvem passageren har indgået befordringskontrakten, eller en række på hinanden følgende jernbanevirksomheder, som er ansvarlige i forhold til den indgåede kontrakt [Ændring 41]

| 1b) | »stedfortrædende operatør«: en jernbanevirksomhed, der ikke selv har indgået befordringskontrakten med passageren, men som den jernbanevirksomhed, der er part i kontrakten, helt eller delvis har overladt at udføre jernbanebefordringen [Ændring 42] |
| --- | --- |

1b)

»stedfortrædende operatør«: en jernbanevirksomhed, der ikke selv har indgået befordringskontrakten med passageren, men som den jernbanevirksomhed, der er part i kontrakten, helt eller delvis har overladt at udføre jernbanebefordringen [Ændring 42]

| 2) | »infrastrukturforvalter«: en infrastrukturforvalter som defineret i artikel 3 i direktiv 2012/34/EU |
| --- | --- |

2)

»infrastrukturforvalter«: en infrastrukturforvalter som defineret i artikel 3 i direktiv 2012/34/EU

| 3) | »stationsleder«: forvaltningsenhed, der i en medlemsstat er ansvarlig for forvaltningen af jernbanestationer, og som kan være infrastrukturforvalteren |
| --- | --- |

3)

»stationsleder«: forvaltningsenhed, der i en medlemsstat er ansvarlig for forvaltningen af jernbanestationer, og som kan være infrastrukturforvalteren

| 4) | »rejsebureau«: rejsearrangør eller formidler, dog ikke en jernbanevirksomhed, i henhold til artikel 3,
  nr. 8)

  og 9) i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2302 (13)
  [Ændring 43] |
| --- | --- |

4)

»rejsebureau«: rejsearrangør eller formidler, dog ikke en jernbanevirksomhed, i henhold til artikel 3,
  nr. 8)

  og 9) i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2302 (13)
  [Ændring 43]

| 5) | »billetudsteder«: en forhandler af jernbanetransport, der indgår transportkontrakter og sælger billetter,
  særskilte billetter eller gennemgående billetter
  på vegne af en jernbanevirksomhed eller
  flere jernbanevirksomheder
  eller for egen regning [Ændring 44] |
| --- | --- |

5)

»billetudsteder«: en forhandler af jernbanetransport, der indgår transportkontrakter og sælger billetter,
  særskilte billetter eller gennemgående billetter
  på vegne af en jernbanevirksomhed eller
  flere jernbanevirksomheder
  eller for egen regning [Ændring 44]

| 5a) | »distributør«: en forhandler af jernbanetransporttjenester, der sælger billetter på vegne af en jernbanevirksomhed, og som ikke har nogen forpligtelse efter den kontrakt, der indgås mellem passageren og jernbanevirksomheden [Ændring 45] |
| --- | --- |

5a)

»distributør«: en forhandler af jernbanetransporttjenester, der sælger billetter på vegne af en jernbanevirksomhed, og som ikke har nogen forpligtelse efter den kontrakt, der indgås mellem passageren og jernbanevirksomheden [Ændring 45]

| 6) | »befordringskontrakt«: kontrakt om befordring af passagerer mod betaling eller uden betaling mellem en jernbanevirksomhed eller en billetudsteder og en passager om udførelse af en eller flere transporttjenester [Ændring 46] |
| --- | --- |

6)

»befordringskontrakt«: kontrakt om befordring af passagerer mod betaling eller uden betaling mellem en jernbanevirksomhed eller en billetudsteder og en passager om udførelse af en eller flere transporttjenester [Ændring 46]

| 6a) | »billet«: et gyldigt bevis for passagerens ret til jernbanebefordring uanset form, f.eks. papir, e-billet, chipkort eller rejsekort [Ændring 47] |
| --- | --- |

6a)

»billet«: et gyldigt bevis for passagerens ret til jernbanebefordring uanset form, f.eks. papir, e-billet, chipkort eller rejsekort [Ændring 47]

| 6b) | »kombineret rejse«: en eller flere billetter, som udgør mere end én befordringskontrakt, der er indgået for at udføre på hinanden følgende jernbanetjenester, der drives af en eller flere jernbanevirksomheder [Ændring 48] |
| --- | --- |

6b)

»kombineret rejse«: en eller flere billetter, som udgør mere end én befordringskontrakt, der er indgået for at udføre på hinanden følgende jernbanetjenester, der drives af en eller flere jernbanevirksomheder [Ændring 48]

| 7) | »reservation«: en tilladelse på papir eller i elektronisk form, som giver ret til befordring, med forbehold af på forhånd bekræftede personlige befordringsarrangementer |
| --- | --- |

7)

»reservation«: en tilladelse på papir eller i elektronisk form, som giver ret til befordring, med forbehold af på forhånd bekræftede personlige befordringsarrangementer

| 8) | »gennemgående billet«: en eller flere
  særskilte
  billetter, som udgør den samlede befordringskontrakt

  en eller flere befordringskontrakter
  , der er indgået for at udføre på hinanden følgende jernbanetjenester, der drives af en eller flere jernbanevirksomheder,
  og som er købt fra den samme billetudsteder, det samme rejsebureau eller den samme jernbanevirksomhed til en gennemgående rejse [Ændring 49] |
| --- | --- |

8)

»gennemgående billet«: en eller flere
  særskilte
  billetter, som udgør den samlede befordringskontrakt

  en eller flere befordringskontrakter
  , der er indgået for at udføre på hinanden følgende jernbanetjenester, der drives af en eller flere jernbanevirksomheder,
  og som er købt fra den samme billetudsteder, det samme rejsebureau eller den samme jernbanevirksomhed til en gennemgående rejse [Ændring 49]

| 9) | »tjeneste«: en tjeneste, der varetager passagerbefordring med jernbane og drives mellem stationer eller stoppesteder ifølge en køreplan |
| --- | --- |

9)

»tjeneste«: en tjeneste, der varetager passagerbefordring med jernbane og drives mellem stationer eller stoppesteder ifølge en køreplan

| 10) | »rejse«: befordring af en passager mellem en afgangsstation og en bestemmelsesstation i henhold til en samlet befordringskontrakt
  [Ændring 50] |
| --- | --- |

10)

»rejse«: befordring af en passager mellem en afgangsstation og en bestemmelsesstation i henhold til en samlet befordringskontrakt
  [Ændring 50]

| 11) | »indenlandsk passagerbefordring med jernbane«: passagerbefordring med jernbane, der ikke krydser en medlemsstats grænse |
| --- | --- |

11)

»indenlandsk passagerbefordring med jernbane«: passagerbefordring med jernbane, der ikke krydser en medlemsstats grænse

| 12) | »international passagertransport«: international passagertransport som defineret i artikel 3, nr. 5), i direktiv 2012/34/EU |
| --- | --- |

12)

»international passagertransport«: international passagertransport som defineret i artikel 3, nr. 5), i direktiv 2012/34/EU

| 13) | »forsinkelse«: tidsforskellen mellem det tidspunkt, passageren skulle ankomme ifølge den offentliggjorte køreplan, og hans eller hendes faktiske eller forventede ankomsttidspunkt på den endelige bestemmelsesstation |
| --- | --- |

13)

»forsinkelse«: tidsforskellen mellem det tidspunkt, passageren skulle ankomme ifølge den offentliggjorte køreplan, og hans eller hendes faktiske eller forventede ankomsttidspunkt på den endelige bestemmelsesstation

| 13a) | »ankomst«: det tidspunkt på bestemmelsesstedet, hvor togets døre er åbne, og afstigning er tilladt [Ændring 51] |
| --- | --- |

13a)

»ankomst«: det tidspunkt på bestemmelsesstedet, hvor togets døre er åbne, og afstigning er tilladt [Ændring 51]

| 14) | »abonnementskort« eller »periodekort«: et kort, der i gyldighedsperioden giver den person, det er udstedt til, ret til et ubegrænset antal rejser med tog på en nærmere bestemt strækning eller et bestemt jernbanenet |
| --- | --- |

14)

»abonnementskort« eller »periodekort«: et kort, der i gyldighedsperioden giver den person, det er udstedt til, ret til et ubegrænset antal rejser med tog på en nærmere bestemt strækning eller et bestemt jernbanenet

| 15) | »ikke-opnået tilslutningsforbindelse«: en situation, hvor en passager
  , uanset om den pågældende er i besiddelse af en samlet befordringskontrakt eller ej,
  ikke når en eller flere tjenester i løbet af en
  rejse eller en gennemgående
  rejse som følge af forsinkelse eller aflysning af en eller flere forudgående tjenester [Ændring 139] |
| --- | --- |

15)

»ikke-opnået tilslutningsforbindelse«: en situation, hvor en passager
  , uanset om den pågældende er i besiddelse af en samlet befordringskontrakt eller ej,
  ikke når en eller flere tjenester i løbet af en
  rejse eller en gennemgående
  rejse som følge af forsinkelse eller aflysning af en eller flere forudgående tjenester [Ændring 139]

| 16) | »person med handicap« og »person med nedsat mobilitet«: en person, med en varig eller midlertidig fysisk, mental, intellektuel eller sensorisk funktionsnedsættelse, som i samspil med forskellige barrierer kan hindre vedkommende i fuldt ud og effektivt at benytte transportmidler på lige fod med andre passagerer, eller hvis bevægelighed under benyttelse af transportmidler er nedsat på grund af alder
  [Ændring 53] |
| --- | --- |

16)

»person med handicap« og »person med nedsat mobilitet«: en person, med en varig eller midlertidig fysisk, mental, intellektuel eller sensorisk funktionsnedsættelse, som i samspil med forskellige barrierer kan hindre vedkommende i fuldt ud og effektivt at benytte transportmidler på lige fod med andre passagerer, eller hvis bevægelighed under benyttelse af transportmidler er nedsat på grund af alder
  [Ændring 53]

| 17) | »almindelige befordringsbetingelser«: jernbanevirksomhedens betingelser i form af almindelige betingelser eller lovligt gældende takster i hver medlemsstat, som ved indgåelsen af befordringskontrakten er blevet en integreret del heraf |
| --- | --- |

17)

»almindelige befordringsbetingelser«: jernbanevirksomhedens betingelser i form af almindelige betingelser eller lovligt gældende takster i hver medlemsstat, som ved indgåelsen af befordringskontrakten er blevet en integreret del heraf

| 18) | »køretøj«: et motorkøretøj eller en påhængsvogn, der befordres i tilknytning til befordring af passagerer |
| --- | --- |

18)

»køretøj«: et motorkøretøj eller en påhængsvogn, der befordres i tilknytning til befordring af passagerer

| 19) | »de fælles CIV-regler«: de fælles regler for kontrakten om international befordring af passagerer og bagage med jernbane (CIV), som er fastsat i tillæg A til konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF). |
| --- | --- |

19)

»de fælles CIV-regler«: de fælles regler for kontrakten om international befordring af passagerer og bagage med jernbane (CIV), som er fastsat i tillæg A til konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF).

Kapitel II

Befordringskontrakt, oplysninger og billetter

Artikel 4

Befordringskontrakt

Med forbehold af bestemmelserne i dette kapitel er indgåelse og udførelse af en befordringskontrakt og levering af oplysninger og billetter omfattet af kapitel II og III i de i bilag I anførte bestemmelser.

Artikel 5

Ikke-forskelsbehandling i befordringskontraktvilkår

Med forbehold af sociale billettakster tilbyder jernbanevirksomheder
  , rejsearrangører
  eller billetudstedere
  befordringskontrakt- og billetvilkår
  og takster til den brede offentlighed og
  sælger billetter, gennemgående billetter og accepterer reservationer fra passagerer i overensstemmelse med artikel 10 i denne forordning
  uden direkte eller indirekte forskelsbehandling på grundlag af kundens

  passagerens
  nationalitet eller bopæl eller på grundlag af jernbanevirksomhedens eller billetudstederens etableringssted i Unionen
  eller den måde, som passagererne har købt billetten på. [Ændring 55]

Artikel 6

Cykler

Passagererne skal have ret til, i givet fald mod en rimelig betaling

  herunder på højhastigheds- og fjerntjenester, grænseoverskridende og lokale tjenester,
  at tage cykler med om bord på toget. De skal holde deres cykler under opsyn i løbet af rejsen og sikre, at disse ikke er til gene for eller skader andre passagerer, mobilitetsudstyr, bagage eller jernbanedriften. Medtagning af cykler kan afvises eller begrænses af sikkerheds- eller driftshensyn, forudsat at

  Alle nye eller moderniserede passagertog skal senest den ... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] indeholde et tydeligt angivet rum for transport af samlede cykler med mindst otte pladser.
  Jernbanevirksomheder, billetudstedere, rejsebureauer og i givet fald stationsledere oplyser passagererne
  senest når billetten købes
  om betingelserne for en sådan afvisning eller begrænsning

  for medtagning af cykler på alle tjenester
  i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 454/2011. [Ændring 56]

Artikel 7

Forbud mod fravigelser og begrænsninger

1.   Forpligtelser over for passagererne i henhold til denne forordning kan ikke indskrænkes eller fraviges, navnlig ikke ved at indføje undtagelsesbestemmelser eller begrænsende klausuler i befordringskontrakten.
  Aftalevilkår, der direkte eller indirekte går ud på at give afkald på, fravige eller begrænse de rettigheder, som følger af denne forordning, er ikke bindende for passageren. [Ændring 57]

2.   Jernbanevirksomheder
  , rejsebureauer eller billetudstedere
  kan tilbyde kontraktbetingelser, der er gunstigere for passageren end betingelserne i denne forordning. [Ændring 58]

Artikel 8

Oplysningspligt vedrørende indstilling af forbindelser

Jernbanevirksomheder eller i givet fald de kompetente myndigheder med ansvar for kontrakter om offentlig tjeneste skal
  omgående og
  på
  en
  hensigtsmæssig måde, bl.a. i en form som er tilgængelig for personer med handicap i overensstemmelse med tilgængelighedskravene, der er fastsat i direktiv XXX (14) og
  i forordning (EU) nr. 1300/2014
  , og
  i god tid
  inden gennemførelsen heraf oplyse offentligheden om afgørelser

  forslag
  om at indstille forbindelser enten

  eller væsentligt reducere tjenester
  varigt eller midlertidigt
  og sikre, at disse forslag er genstand for en relevant og reel høring af interessenter, inden nogen gennemførelse finder sted. [Ændring 59]

Artikel 9

Rejseoplysninger

1.   Jernbanevirksomheder,
  rejsebureauer
  og billetudstedere, der tilbyder befordringskontrakter på
  egne
  vegne
  eller på vegne
  af en eller flere jernbanevirksomheder, giver som mindstemål passagerne de oplysninger, der er angivet i bilag II, del I, vedrørende rejser, for hvilke den pågældende jernbanevirksomhed tilbyder en befordringskontrakt. Billetudstedere, der tilbyder befordringskontrakter for egen regning, og rejsebureauer skal give disse oplysninger, når de foreligger.
  Til dette formål giver jernbanevirksomhederne disse oplysninger til billetudstedere og andre jernbanevirksomheder, der sælger deres tjenester, for at sikre overholdelse af denne forordning. [Ændring 60]

2.   Jernbanevirksomhederne og billetudstedere giver under rejsen, når det er muligt

  når det er relevant
  , herunder på forbindelsesstationer, som mindstemål passagererne de oplysninger, der er angivet i bilag II, del II.
  Til dette formål giver jernbanevirksomhederne disse oplysninger til billetudstedere og andre jernbanevirksomheder, der sælger deres tjenester, for at sikre overholdelse af denne forordning. [Ændring 61]

3.   De i stk. 1 og 2 nævnte

  omhandlede
  oplysninger gives i den mest hensigtsmæssige form bl.a. ved at udnytte de nyeste

  af jernbanevirksomheder, rejsearrangører og billetudstedere til passagerer, som benytter lettilgængelige, almindeligt anvendte og, for så vidt angår stk. 2, i realtid, ajourførte
  kommunikationsteknologier
  og om muligt skriftligt for at give passagererne alle de oplysninger, der kræves i bilag II til denne forordning.
  Der tages i denne forbindelse særligt hensyn til at sikre, at disse oplysninger er tilgængelige for personer med handicap i overensstemmelse med de tilgængelighedskrav, der er fastsat i direktiv XXX, forordning
  (EU) nr.
  454/2011
  og forordning (EU) nr. 1300/2014
  .
  Det skal tydeligt angives, hvilke tilgængelige formater der er til rådighed for personer med nedsat mobilitet. [Ændring 62]

4.   
  Jernbanevirksomheder,
  stationsledere og infrastrukturforvaltere har pligt til uden forskelsbehandling at stiller realtidsdata vedrørende tog, herunder også tog, der drives

  data, som benyttes
  af andre jernbanevirksomheder, til rådighed for jernbanevirksomheder og billetudstedere

  offentligt i realtid for at fjerne enhver forskelsbehandling mellem passagerer. [Ændring 63]

4a.
     
  Jernbanevirksomhederne skal i samarbejde med stationslederne og infrastrukturforvalterne medtage oplysninger om tilgængelige togforbindelser og stationer i køreplanerne. [Ændring 64]

Artikel 10

Billetter, gennemgående billetter og reservationer

1.   Jernbanevirksomhederne og rejsebureauerne skal tilbyde billetter, og når sådanne forefindes gennemgående billetter og reservationer. De bestræber sig på så vidt muligt at tilbyde gennemgående billetter, bl.a.

  herunder
  for rejser, der krydser landegrænser og udføres

  eller omfatter nattog og rejser
  med mere end en jernbanevirksomhed. [Ændring 65]

2.   Med forbehold af stk. 3 og 4 skal jernbanevirksomhederne og billetudstederne som mindstemål distribuere billetter til passagererne gennem et af følgende salgssteder:

| a) | billetkontorer eller billetautomater |
| --- | --- |

a)

billetkontorer eller billetautomater

| b) | telefon, internet eller anden almindeligt tilgængelig informationsteknologi |
| --- | --- |

b)

telefon, internet eller anden almindeligt tilgængelig informationsteknologi

| c) | om bord på tog. |
| --- | --- |

c)

om bord på tog.

Medlemsstaterne

  De kompetente myndigheder, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007
   (15), kan pålægge jernbanevirksomhederne at udbyde billetter til tjenester, der udbydes inden for rammerne af kontrakter om offentlig tjeneste, gennem mere end et salgssted. [Ændring 66]

3.   Jernbanevirksomhederne skal tilbyde muligheden for at få billetter til de respektive tjenester om bord på toget, medmindre dette begrænses eller nægtes
  berettiget af
  hensyn til sikkerheden eller politikken for bekæmpelse af svig eller obligatorisk togreservation eller af rimelige kommercielle hensyn
  , herunder begrænsninger på den plads eller de sæder, der er til rådighed
  . [Ændring 67]

4.   Er der intet billetkontor og ingen billetautomat på afgangsstationen, skal passagererne på stationen informeres om:

| a) | muligheden for at købe billet pr. telefon, over internettet eller i toget samt procedurerne i denne forbindelse |
| --- | --- |

a)

muligheden for at købe billet pr. telefon, over internettet eller i toget samt procedurerne i denne forbindelse

| b) | den nærmeste større station eller det nærmeste sted, hvor der findes billetkontor og/eller billet automat. |
| --- | --- |

b)

den nærmeste større station eller det nærmeste sted, hvor der findes billetkontor og/eller billet automat.

5.   Hvis der hverken forefindes et billetkontor, en tilgængelig billetautomat på afgangsstationen, skal personer med handicap og personer med nedsat mobilitet

  eller nogen anden mulighed for at købe billetter på forhånd, skal passagerer
  have lov til at købe billetter i toget uden ekstra omkostninger. [Ændring 68]

6.   Hvis en passager modtager særskilte billetter for en samlet rejse
  eller en gennemgående rejse
  , der omfatter på hinanden følgende jernbanetjenester, der drives af en eller flere jernbanevirksomheder, skal vedkommendes rettigheder med hensyn til oplysning, assistance, bistand og erstatning være ækvivalente med rettighederne i henhold til en gennemgående billet og omfatte hele rejsen
  eller hele den gennemgående rejse
  fra afgangsstedet til bestemmelsesstedet, medmindre passageren udtrykkeligt og skriftligt oplyses om andet. I sådanne oplysninger skal det blandt andet angives, at hvis passageren ikke opnår tilslutningsforbindelse, vil vedkommende ikke være berettiget til assistance eller erstatning i forhold til rejsens samlede længde. Bevisbyrden for, at denne oplysning er afgivet, skal påhvile jernbanevirksomheden, dennes agent, rejsebureauet eller billetudstederen. [Ændring 140]

Artikel 10a

Tilvejebringelse af rejseoplysninger gennem applikationsprogrammerings-grænseflader

1.
     
  Jernbanevirksomhederne skal give adgang til alle oplysninger uden forskelsbehandling, herunder tidstro operationelle oplysninger om køreplaner og takster, som omhandlet i artikel 9, ved hjælp af applikationsprogrammerings-grænseflader (API'er).

2.
     
  Jernbanevirksomhederne skal give rejsebureauer og billetudstedere og andre jernbanevirksomheder, der sælger deres tjenester, adgang til reservationssystemer via API'er uden forskelsbehandling, så disse kan indgå befordringskontrakter og udstede billetter, gennemgående billetter og reservationer på en måde, der giver de mest optimale og omkostningseffektive rejser, herunder på tværs af grænserne.

3.
     
  Jernbanevirksomhederne skal sikre, at de tekniske specifikationer for API'erne er veldokumenterede og offentligt tilgængelige uden vederlag. API'erne skal gøre brug af åbne standarder, almindeligt anvendte protokoller og maskinlæsbare formater for at gøre dem interoperable.

4.
     
  Jernbanevirksomhederne skal, undtagen i nødsituationer, sikre, at eventuelle ændringer af den tekniske specifikation for deres API'er gøres tilgængelige for rejsebureauer og billetudstedere hurtigst muligt og senest tre måneder, inden en ændring gennemføres. Nødsituationer skal dokumenteres, og dokumentationen skal stilles til rådighed for de kompetente myndigheder efter anmodning.

5.
     
  Jernbanevirksomhederne skal sikre, at der gives adgang til API'er uden forskelsbehandling med samme grad af tilgængelighed og ydeevne, herunder støtte, adgang til al dokumentation og alle standarder, protokoller og formater. Rejsebureauerne og billetudstederne må ikke stilles ringere end jernbanevirksomhederne selv.

6.
     
  API'er fastsættes i overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/1926
   (16)
  . [Ændring 70]

Kapitel III

Jernbanevirksomheders erstatningsansvar over for passagerer og deres bagage

Artikel 11

Erstatningsansvar over for passagerer og deres bagage

Med forbehold af gældende national ret, hvorved passagerer indrømmes supplerende erstatning, er jernbanevirksomheders erstatningsansvar over for passagerer og deres bagage omfattet af bilag I, kapitel IV, afsnit I, III og IV, samt bilag I, kapitel VI og VII, jf. dog bestemmelserne i nærværende kapitel.

Artikel 12

Forsikring og dækning af erstatningsansvar i tilfælde af en passagers død eller legemsbeskadigelse

Jernbanevirksomheder skal være tilstrækkeligt forsikret i overensstemmelse med artikel 22 i direktiv 2012/34/EU og ud fra en risikovurdering eller have tilsvarende ordninger til at dække deres erstatningsansvar i henhold til nærværende forordning.

Artikel 13

Forskudsbetaling

1.   Hvis en passager bliver dræbt eller kommer til skade, skal jernbanevirksomheden som omhandlet i bilag I, artikel 26, stk. 5, omgående og senest 15 dage efter, at den erstatningsberettigede person er blevet identificeret, udbetale sådanne forskudsbeløb, som måtte være nødvendige til dækning af øjeblikkelige økonomiske behov, og som står i forhold til omfanget af den lidte skade.

2.   Uanset stk. 1 må en forskudsudbetaling ved dødsfald ikke være under 21 000 EUR for hver passager.

3.   Forskudsudbetaling er ikke ensbetydende med anerkendelse af erstatningsansvar og kan fraregnes et eventuelt senere erstatningsbeløb, som udbetales på grundlag af denne forordning, men skal kun tilbagebetales i de tilfælde, hvor skaden skyldes passagerens forsømmelighed eller fejl, eller hvis den person, som har modtaget forskudsudbetalingen, ikke er den erstatningsberettigede person.

Artikel 14

Afvisning af ansvar

Selv om en jernbanevirksomhed afviser sit ansvar for en fysisk skade, en transporteret passager har lidt, træffer den alle rimelige foranstaltninger med henblik på at bistå en passager, der gør erstatningskrav gældende over for tredjemand.

Kapitel IV

Forsinkelse, ikke-opnået tilslutningsforbindelse og aflysning

Artikel 15

Erstatningsansvar for forsinkelse, ikke-opnået tilslutningsforbindelse og aflysning

Med forbehold af bestemmelserne i dette kapitel er jernbanevirksomhedens erstatningsansvar med hensyn til forsinkelse, ikke-opnået tilslutningsforbindelse og aflysning omfattet af bestemmelserne i bilag I, kapitel IV, afsnit II.

Artikel 16

Refusion og omlægning af rejsen

1.   Når det med rimelighed forventes, enten ved afgang eller i tilfælde af en ikke-opnået tilslutningsforbindelse i løbet af en rejse med en gennemgående billet, at ankomsten til det endelige bestemmelsessted i henhold til befordringskontrakten vil blive mere end 60 minutter forsinket
  eller aflyst
  , skal passageren omgående have valget mellem et af følgende: [Ændring 71]

| a) | refusion af billettens fulde pris på de betingelser, som gjaldt ved købet, for den eller de dele af rejsen, der ikke er gennemført, og for den eller de dele, som allerede er foretaget, hvis rejsen ikke længere tjener noget formål i forhold til passagerens oprindelige rejseplan, samt i givet fald en returrejse til afgangsstedet ved første lejlighed. Refusionen betales på de betingelser, som gælder for udbetaling af erstatning, jf. artikel 17 |
| --- | --- |

a)

refusion af billettens fulde pris på de betingelser, som gjaldt ved købet, for den eller de dele af rejsen, der ikke er gennemført, og for den eller de dele, som allerede er foretaget, hvis rejsen ikke længere tjener noget formål i forhold til passagerens oprindelige rejseplan, samt i givet fald en returrejse til afgangsstedet ved første lejlighed. Refusionen betales på de betingelser, som gælder for udbetaling af erstatning, jf. artikel 17

| b) | videreførelse eller omlægning af rejsen på tilsvarende befordringsvilkår
  og uden yderligere omkostninger
  , til det endelige bestemmelsessted ved først givne lejlighed,
  herunder i tilfælde af ikke-opnået tilslutningsforbindelse på grund af forsinkelse eller aflysning af passagerernes tidligere forløb under en rejse. I så fald tillades passageren på den næste rute, der er til rådighed for det endelige bestemmelsessted, også selv om der ikke er nogen specifik reservation eller hvis det næste tog drives af en anden jernbanevirksomhed [Ændring 72] |
| --- | --- |

b)

videreførelse eller omlægning af rejsen på tilsvarende befordringsvilkår
  og uden yderligere omkostninger
  , til det endelige bestemmelsessted ved først givne lejlighed,
  herunder i tilfælde af ikke-opnået tilslutningsforbindelse på grund af forsinkelse eller aflysning af passagerernes tidligere forløb under en rejse. I så fald tillades passageren på den næste rute, der er til rådighed for det endelige bestemmelsessted, også selv om der ikke er nogen specifik reservation eller hvis det næste tog drives af en anden jernbanevirksomhed [Ændring 72]

| c) | videreførelse eller omlægning af rejsen på tilsvarende befordringsvilkår til det endelige bestemmelsessted på et senere tidspunkt efter passagerens ønske,
  dog højst én måned efter driftens genoptagelse
  . [Ændring 73] |
| --- | --- |

c)

videreførelse eller omlægning af rejsen på tilsvarende befordringsvilkår til det endelige bestemmelsessted på et senere tidspunkt efter passagerens ønske,
  dog højst én måned efter driftens genoptagelse
  . [Ændring 73]

2.   For vidt angår stk. 1, litra b), kan omlægningen på tilsvarende vilkår udføres af enhver jernbanevirksomhed og kan omfatte transport på en højere klasse og med alternative transportformer
  på land
  , uden at det medfører yderligere omkostninger for passageren. Jernbanevirksomheder skal træffe rimelige foranstaltninger for at undgå yderligere tilslutningsforbindelser. Den samlede rejsetid, når der benyttes en alternativ transportform for den del af rejsen, som ikke blev gennemført efter planen, skal være sammenlignelig med den planlagte rejsetid for den oprindelige rejse. Passagerer må ikke nedklassificeres til befordringsfaciliteter af en lavere kategori, medmindre sådanne faciliteter er eneste disponible mulighed for omlægning af en rejse. [Ændring 74]

3.   Transporttjenesteydere skal ved omlægning af rejser i særdeleshed sørge for, at der med den alternative tjeneste
  , der ydes,
  tilvejebringes en sammenlignelig

  assistance og
  tilgængelighed
  af sammenligneligt niveau
  for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet.
  Denne alternative tjeneste kan være fælles for alle passagerer eller kan, efter operatørens afgørelse, tage form af et individuelt transportmiddel, der er indrettet til de særlige behov for personer med handicap eller nedsat mobilitet. [Ændring 75]

Artikel 17

Erstatning for billetprisen

1.   En passager, som må imødese en forsinkelse, kan uden

  , samtidig med
  at miste

  vedkommende bibeholder
  retten til befordring, kræve erstatning af jernbanevirksomheden for forsinkelse mellem det i befordringskontrakten

  på billetten eller billetterne, der repræsenterer en eller flere befordringskontrakter,
  anførte afgangs- og ankomststed, som ikke har medført billetrefusion i henhold til artikel 16. De minimale erstatningsbeløb for forsinkelse er fastsat til:

| a) | 25

  50
   % af billetprisen i tilfælde af en forsinkelse på 60-90 minutter |
| --- | --- |

a)

25

  50
   % af billetprisen i tilfælde af en forsinkelse på 60-90 minutter

| b) | 50

  75
  % af billetprisen i tilfælde af en forsinkelse på
  91-
  120 minutter eller mere. |
| --- | --- |

b)

50

  75
  % af billetprisen i tilfælde af en forsinkelse på
  91-
  120 minutter eller mere.

| ba) | 100 % af billetprisen i tilfælde af en forsinkelse på 121 minutter eller mere. [Ændring 76] |
| --- | --- |

ba)

100 % af billetprisen i tilfælde af en forsinkelse på 121 minutter eller mere. [Ændring 76]

2.   Stk. 1 finder også anvendelse for passagerer, der har abonnementskort eller periodekort. Hvis de rammes af gentagne forsinkelser eller aflysninger i abonnementskortets
  , rabatkortets
  eller periodekortets gyldighedsperiode, kan de søge om passende erstatning i overensstemmelse med jernbanevirksomhedernes erstatningsordninger. Disse ordninger angiver kriterierne for definition af forsinkelse og beregning af erstatning. Forekommer forsinkelser på under 60 minutter gentagne gange i abonnementskortets eller periodekortets gyldighedsperiode, skal forsinkelserne kumuleres, og passagererne skal ydes erstatning i overensstemmelse med jernbanevirksomhedernes erstatningsordninger

  de
  ordninger
  , der er fastlagt i stk
  .
  1, litra a)
  ,
  b)
  og
  ba). [Ændring 77]

3.   Erstatningen for forsinkelse
  eller aflysning
  beregnes i forhold til den fulde pris, passageren faktisk har betalt for den
  aflyste eller
  forsinkede tjeneste. Når befordringskontrakten gælder en returrejse, beregnes erstatningen for
  aflysning eller
  forsinkelse på enten ud- eller returrejsen i forhold til halvdelen af billettens pris. På samme måde beregnes prisen for en
  aflyst eller
  forsinket tjeneste i en hvilken som helst anden form for befordringskontrakt, der tillader flere efterfølgende etaper, i forhold til den fulde pris. [Ændring 78]

4.   Ved beregningen af forsinkelsen skal der ikke tages hensyn til en forsinkelse, som jernbanevirksomheden kan påvise er opstået uden for Unionens område.

5.   Erstatningen for billetprisen betales senest én måned efter indgivelse af erstatningsansøgningen. Erstatningen kan udbetales i form af værdikuponer og/eller andre tjenesteydelser, hvis betingelserne er fleksible (navnlig med hensyn til gyldighedsperioden og bestemmelsesstedet). Erstatningen udbetales kontant på passagerens anmodning.

6.   Erstatningen for billetprisen kan ikke reduceres ved fradrag af transaktionsudgifter såsom gebyrer og udgifter til telefon eller frimærker. Jernbanevirksomhederne kan indføre en minimumsgrænse, hvorunder erstatning ikke udbetales. Denne grænse må ikke være over fire

  fem
  EUR pr. billet. [Ændring 79]

7.   Passagerne har ikke ret til erstatning, hvis de blev underrettet om forsinkelsen før køb

  købet
  af billetten, eller hvis forsinkelsen på grund af fortsættelse på en anden forbindelse eller omlægning af rejsen fortsat er på mindre end 60 minutter. [Ændring 80]

8.   En jernbanevirksomhed bør ikke pålægges at betale erstatning, hvis den kan bevise, at forsinkelsen blev forårsaget af ekstreme vejrforhold eller større naturkatastrofer, som bringer en sikker drift af tjenesten i fare, og som hverken havde kunnet forudses eller forhindres, selv hvis alle rimelige forholdsregler var blevet truffet.
  [Ændring 81]

Artikel 18

Assistance

1.   Ved forsinkelser ved ankomst eller afgang skal jernbanevirksomheden, billetudstederen eller stationslederen
  i overensstemmelse med artikel 9
  underrette passagererne om situationen og det forventede afgangs- og ankomsttidspunkt, så snart sådanne oplysninger foreligger. [Ændring 83]

2.   Ved forsinkelser som nævnt i stk. 1 på mere end 60 minutter skal passagererne gratis tilbydes:

| a) | måltider og forfriskninger i rimeligt forhold til ventetiden, hvis de forefindes eller kan leveres på rimelige vilkår i toget eller på stationen, idet der tages hensyn til kriterier såsom afstanden til leverandøren, den fornødne leveringstid og omkostningerne |
| --- | --- |

a)

måltider og forfriskninger i rimeligt forhold til ventetiden, hvis de forefindes eller kan leveres på rimelige vilkår i toget eller på stationen, idet der tages hensyn til kriterier såsom afstanden til leverandøren, den fornødne leveringstid og omkostningerne

| b) | hotel- eller anden indkvartering og befordring mellem jernbanestationen og indkvarteringsstedet, hvis et ophold af en eller flere nætters varighed bliver nødvendigt, eller hvis yderligere ophold bliver nødvendigt, hvor og når det er fysisk muligt, og/eller

  hvor der tages hensyn til behovene i forbindelse med adgang for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet og for deres godkendte servicedyr [Ændring 84] |
| --- | --- |

b)

hotel- eller anden indkvartering og befordring mellem jernbanestationen og indkvarteringsstedet, hvis et ophold af en eller flere nætters varighed bliver nødvendigt, eller hvis yderligere ophold bliver nødvendigt, hvor og når det er fysisk muligt, og/eller

  hvor der tages hensyn til behovene i forbindelse med adgang for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet og for deres godkendte servicedyr [Ændring 84]

| c) | transport fra toget til jernbanestationen, til et andet afgangssted eller til rejsens endelige bestemmelsessted, hvor og når det er fysisk muligt, hvis toget er blokeret på sporet. |
| --- | --- |

c)

transport fra toget til jernbanestationen, til et andet afgangssted eller til rejsens endelige bestemmelsessted, hvor og når det er fysisk muligt, hvis toget er blokeret på sporet.

3.   Hvis jernbaneforbindelsen ikke kan fortsætte, skal jernbanevirksomheden snarest muligt arrangere alternative transporttjenester for passagererne.

4.   Jernbanevirksomheden skal på passagerens forlangende bekræfte

  For så vidt angår de berørte passagerer, skal jernbanevirksomheden tilbyde
  på billetten

  deres billetter
  eller på anden måde
  at bekræfte
  , at toget er forsinket,
  og
  at passageren på grund af en forsinkelse ikke har kunnet nå en tilslutningsforbindelse, eller at toget er aflyst.
  Denne bekræftelse finder anvendelse i forbindelse med bestemmelserne i artikel 17 under forudsætning af, at den passager, der er indehaver af et rejsepas eller en abonnementskort, fører bevis for, at den pågældende rejste med den berørte tjeneste. [Ændring 85]

5.   Når stk. 1, 2, 3 og 4 finder anvendelse, skal jernbanevirksomheden især være opmærksom på behovene hos personer med handicap og personer med nedsat mobilitet og, deres eventuelle ledsageres
  behov og deres godkendte servicedyrs
  behov. [Ændring 86]

6.   Foruden de forpligtelser, som er pålagt jernbanevirksomheder i medfør af artikel 13a, stk. 3, i direktiv 2012/34/EU, skal stationsledere på stationer, der håndterer mindst 10 000 passagerer om dagen som årsgennemsnit, sørge for, at stationens, jernbanevirksomhedernes og infrastrukturforvalterens drift koordineres gennem en passende beredskabsplan med henblik på at træffe forholdsregler mod en eventuel større forstyrrelse og lange forsinkelser, som fører til, at et stort antal passagerer strander på stationen. Med planen skal det sikres, at strandede passagerer gives en passende assistance og information — også i en tilgængelig form i overensstemmelse med de tilgængelighedskrav, der er fastsat i direktiv XXX. Stationslederen skal stille planen og eventuelle ændringer heraf til rådighed for det nationale håndhævelsesorgan eller et andet organ, der er udpeget af en medlemsstat, på disses anmodning. Stationsledere på stationer, der håndterer færre end 10 000 passagerer pr. dag som årsgennemsnit skal træffe alle rimelige foranstaltninger for at sikre koordinering mellem stationens brugere og assistere og informere strandede passagerer i sådanne situationer

  samarbejder medlemsstater
  ,
  jernbanevirksomheder
  ,
  stationsledere og infrastrukturforvaltere for at sikre, at de beredskabsplaner
  ,
  der er omhandle
  t
  i artikel 13a
  ,
  stk
  .
  3
  ,
  i direktiv 2012/34/EU, omfatter krav til adgang til varslings- og informationssystemer. [Ændring 87]

Artikel 19

Regresret

Når en jernbanevirksomhed udbetaler erstatning eller opfylder sine øvrige forpligtelser i henhold til denne forordning, må bestemmelserne i denne forordning eller national ret ikke fortolkes således, at de begrænser jernbanevirksomhedens ret til at rejse erstatningskrav for påløbne omkostninger over for enhver person, herunder tredjemand, i overensstemmelse med den lovgivning, der finder anvendelse. Navnlig må denne forordning på ingen måde begrænse jernbanevirksomhedens ret til at søge godtgørelse fra en tredjepart, som den har indgået kontrakt med, og som har bidraget til den begivenhed, der gav anledning til erstatning eller andre forpligtelser. Ingen bestemmelse i nærværende forordning må fortolkes som en begrænsning af retten for andre tredjeparter end passagerer, som en jernbanevirksomhed har indgået en kontrakt med, til at søge godtgørelse eller erstatning fra jernbanevirksomheden i overensstemmelse med de gældende relevante love.
  [Ændring 88]

Kapitel V

Personer med handicap og personer med nedsat mobilitet

Artikel 20

Befordringsret

1.   Jernbanevirksomheder og stationsledere sikrer under aktiv inddragelse af repræsentative organisationer for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet, at der findes eller fastsættes ikke-diskriminerende adgangsregler for befordring af personer med handicap og personer med nedsat mobilitet og herunder deres personlige hjælpere. Reglerne skal åbne mulighed for, at passageren
  vederlagsfrit
  kan ledsages af
  et godkendt servicedyr eller
  en hjælpehund

  ledsager, hvis selvstændig mobilitet ikke er mulig,
  i overensstemmelse med relevante nationale regler
  , og sikre, at personer med handicap og personer med nedsat mobilitet så vidt muligt uden videre kan rejse med tog
  . [Ændring 89]

2.   Reservationer og billetter skal tilbydes personer med handicap og personer med nedsat mobilitet uden ekstra omkostninger. En jernbanevirksomhed, en billetudsteder eller et rejsebureau kan ikke nægte at acceptere en reservation eller at udstede en billet til en person med handicap eller en person med nedsat mobilitet eller kræve, at denne ledsages af en anden person, medmindre dette er strengt nødvendigt for at overholde de i stk. 1 omhandlede adgangsregler.

Artikel 20a

Jernbanevirksomheder og stationsledere sikrer endvidere i forbindelse med anvendelsen af TSI for personer med nedsat mobilitet, at stationer, perroner, rullende materiel og andre faciliteter er tilgængelige for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet. [Ændring 90]

Artikel 21

Oplysninger til personer med handicap og personer med nedsat mobilitet

1.   På anmodning skal en stationsleder, en jernbanevirksomhed, en billetudsteder eller et rejsebureau oplyse personer med handicap og personer med nedsat mobilitet, også i en tilgængelig form i overensstemmelse med de tilgængelighedskrav, der er fastsat i forordning (EU) nr. 454/2011 og direktiv XXX,
  og forordning (EU) nr. 1300/2014
  om stationens og tilknyttede faciliteters samt jernbanetjenesternes tilgængelighed og om adgangsbetingelser til rullende materiel i overensstemmelse med adgangsreglerne i artikel 20, stk. 1, og oplyse personer med handicap og personer med nedsat mobilitet om faciliteter om bord. [Ændring 91]

2.   Når en jernbanevirksomhed, en billetudsteder eller et rejsebureau gør brug af undtagelserne i artikel 20, stk. 2, meddeler den eller det på anmodning skriftligt den pågældende person med handicap eller person med nedsat mobilitet sin begrundelse herfor inden for fem arbejdsdage efter, at reservationen eller billetudstedelsen er afvist, eller betingelsen om ledsagelse er fastsat. Jernbanevirksomheden, billetudstederen eller rejsebureauet skal træffe rimelige foranstaltninger for at foreslå den pågældende person en alternativ transportmulighed under hensyntagen til dennes tilgængelighedsbehov. [Ændring 92]

Artikel 22

Assistance på jernbanestationerne

1.   Når en person med handicap eller en person med nedsat mobilitet afrejser fra, foretager togskifte på eller ankommer til en bemandet jernbanestation, skal stationslederen eller jernbanevirksomheden eller begge vederlagsfrit sørge for, at den pågældende får tilstrækkelig assistance til at kunne stige på det afgående tog eller stige af det ankommende tog, som han eller hun har købt billet til, jf. dog adgangsreglerne i artikel 20, stk. 1.
  Bestilling af assistance skal altid ske uden ekstra omkostninger, uanset hvilken kommunikationskanal der anvendes. [Ændring 93]

2.   Er
  der ikke ledsagende personale på toget, eller er
  stationen ubemandet, træffer jernbanevirksomheder og stationsledere alle rimelige foranstaltninger til at sikre personer med handicap og personer med nedsat mobilitet adgang til at rejse med tog
  i overensstemmelse med de tilgængelighedskrav, der er fastlagt i direktiv XXX [den europæiske lov om tilgængelighed] og forordning (EU) nr
  .
  454/2011. [Ændring 94]

3.   På ubemandede stationer sikrer jernbanevirksomheden og stationslederen, at information gøres let disponibel, også i en tilgængelig form i overensstemmelse med de tilgængelighedskrav, der er fastsat i direktiv XXX
  og i forordning (EU) nr. 1300/2014
  , i overensstemmelse med adgangsreglerne i artikel 20, stk. 1, for så vidt angår de nærmestliggende bemandede stationer og direkte tilgængelig assistance for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet. [Ændring 95]

4.   Der skal være assistance til rådighed på stationen på alle tidspunkter, når der kører tog.
  [Ændring 96]

Artikel 23

Assistance i toget

1.   En jernbanevirksomhed yder vederlagsfrit personer med handicap og personer med nedsat mobilitet assistance i toget og under ind- og udstigning, jf. dog adgangsreglerne i artikel 20, stk. 1.

2.   Er der ikke ledsagende personale på toget, træffer

  sikrer
  jernbanevirksomheder rimelige

  ikke desto mindre

  foranstaltninger til at sikre personer med handicap og personer med nedsat mobilitet adgang til at rejse med tog. [Ændring 97]

3.   I denne artikel forstås ved assistance i toget alle rimelige foranstaltninger, der træffes for at give en person med handicap eller en person med nedsat mobilitet

  En person med handicap eller en person med nedsat mobilitet skal ydes assistance
  , der
  giver denne
  person
  mulighed for at få
  adgang til samme tjenester i toget som andre passagerer, hvis personen er så handicappet eller bevægelseshæmmet, at vedkommende ikke har uafhængig og sikker adgang til disse tjenesteydelser. [Ændring 98]

4.   Der skal være assistance til rådighed i toget på alle tidspunkter, når der kører tog.
  [Ændring 99]

Artikel 24

Betingelser for, hvornår der skal ydes assistance

Jernbanevirksomheder, stationsledere, billetudstedere og rejsebureauer samarbejder om at yde
  vederlagsfri
  assistance til personer med handicap og personer med nedsat mobilitet i henhold til artikel 20 og 21 i overensstemmelse med det nedenfor anførte: [Ændring 100]

| a) | Assistancen
  på stationer
  ydes
  inden for de tidsrum, hvor der kører tog,
  på den betingelse, at den jernbanevirksomhed, den stationsleder, den billetudsteder eller det rejsebureau, hos hvem billetten er købt, får besked om den pågældendes behov mindst 48

  12
  timer, før der er behov for denne assistance.
  På stationer, hvor den daglige trafik overstiger 10 000 passagerer pr. dag, er der ikke behov for forudgående anmeldelse, men den person, der har behov for assistance, skal dog befinde sig på den pågældende station mindst 30 minutter før togets afgang. På stationer, hvor den daglige trafik er mellem 2 000 og 10 000 passagerer pr. dag, reduceres anmeldelsestiden til højst tre timer.
  Gælder billetten eller periodekortet for flere rejser, er én besked tilstrækkelig, forudsat at der gives passende oplysninger om planlægningen af de efterfølgende rejser. Denne besked skal videregives til alle øvrige jernbanevirksomheder og stationsledere, der medvirker i personens rejse. [Ændring 101] |
| --- | --- |

a)

Assistancen
  på stationer
  ydes
  inden for de tidsrum, hvor der kører tog,
  på den betingelse, at den jernbanevirksomhed, den stationsleder, den billetudsteder eller det rejsebureau, hos hvem billetten er købt, får besked om den pågældendes behov mindst 48

  12
  timer, før der er behov for denne assistance.
  På stationer, hvor den daglige trafik overstiger 10 000 passagerer pr. dag, er der ikke behov for forudgående anmeldelse, men den person, der har behov for assistance, skal dog befinde sig på den pågældende station mindst 30 minutter før togets afgang. På stationer, hvor den daglige trafik er mellem 2 000 og 10 000 passagerer pr. dag, reduceres anmeldelsestiden til højst tre timer.
  Gælder billetten eller periodekortet for flere rejser, er én besked tilstrækkelig, forudsat at der gives passende oplysninger om planlægningen af de efterfølgende rejser. Denne besked skal videregives til alle øvrige jernbanevirksomheder og stationsledere, der medvirker i personens rejse. [Ændring 101]

| b) | Jernbanevirksomheder, stationsledere, billetudstedere og rejsebureauer skal træffe alle nødvendige foranstaltninger for at kunne modtage besked. |
| --- | --- |

b)

Jernbanevirksomheder, stationsledere, billetudstedere og rejsebureauer skal træffe alle nødvendige foranstaltninger for at kunne modtage besked.

| c) | Hvis der ikke modtages besked i overensstemmelse med litra a), træffer jernbanevirksomheden og stationslederen alle rimelige foranstaltninger for at yde personen med handicap eller personen med nedsat mobilitet tilstrækkelig assistance til at kunne rejse. |
| --- | --- |

c)

Hvis der ikke modtages besked i overensstemmelse med litra a), træffer jernbanevirksomheden og stationslederen alle rimelige foranstaltninger for at yde personen med handicap eller personen med nedsat mobilitet tilstrækkelig assistance til at kunne rejse.

| d) | Med forbehold af andre enheders beføjelser med hensyn til områder uden for jernbanestationen angiver stationslederen eller en anden bemyndiget person steder i og uden for jernbanestationen, hvor personer med handicap og personer med nedsat mobilitet kan gøre opmærksom på deres ankomst på jernbanestationen og bede om assistance, hvis de har behov for det. |
| --- | --- |

d)

Med forbehold af andre enheders beføjelser med hensyn til områder uden for jernbanestationen angiver stationslederen eller en anden bemyndiget person steder i og uden for jernbanestationen, hvor personer med handicap og personer med nedsat mobilitet kan gøre opmærksom på deres ankomst på jernbanestationen og bede om assistance, hvis de har behov for det.

| e) | Assistance ydes på betingelse af, at personen med handicap eller personen med nedsat mobilitet er til stede på det sted og tidspunkt, der er angivet af den jernbanevirksomhed eller stationsleder, der tilbyder denne assistance. Det angivne tidspunkt må højst være 60 minutter før den offentliggjorte afgangstid eller indtjekningstidspunktet for alle passagerer. Hvis der ikke er angivet noget mødetidspunkt, skal personen med handicap eller personen med nedsat mobilitet være til stede på det angivne sted senest 30 minutter før den offentliggjorte afgangstid eller indtjekningstidspunktet for alle passagerer.
  [Ændring 102] |
| --- | --- |

e)

Assistance ydes på betingelse af, at personen med handicap eller personen med nedsat mobilitet er til stede på det sted og tidspunkt, der er angivet af den jernbanevirksomhed eller stationsleder, der tilbyder denne assistance. Det angivne tidspunkt må højst være 60 minutter før den offentliggjorte afgangstid eller indtjekningstidspunktet for alle passagerer. Hvis der ikke er angivet noget mødetidspunkt, skal personen med handicap eller personen med nedsat mobilitet være til stede på det angivne sted senest 30 minutter før den offentliggjorte afgangstid eller indtjekningstidspunktet for alle passagerer.
  [Ændring 102]

Artikel 25

Erstatning for bevægelseshjælpemidler, andre specifikke hjælpemidler eller hjælpeanordninger

1.   Forårsager jernbanevirksomheder og stationsledere tab eller beskadigelse af kørestole, andre bevægelseshjælpemidler eller hjælpeanordninger og hjælpehunde,

  godkendte servicedyr
  , der benyttes af personer med handicap og personer med nedsat mobilitet, skal de være ansvarlige for og erstatte tabet eller beskadigelsen
  snarest muligt
  . [Ændring 103]

2.   Den i stk. 1 omhandlede erstatning skal
  betales rettidigt og skal
  svare til omkostningen til

  den fulde omkostning ved
  genanskaffelse
  baseret på den faktiske værdi
  eller
  på de samlede udgifter til
  reparation af de tabte

  den kørestol
  eller beskadigede

  de
  hjælpemidler eller -anordninger
  , der er gået tabt eller beskadiget, eller omkostningen ved tab eller tilskadekomst af det godkendte servicedyr
  .
  Erstatningen skal også omfatte udgifterne til midlertidig erstatning i tilfælde af reparation, når denne udgift betales af passageren. [Ændring 104]

3.   Jernbanevirksomheder og stationsledere skal om fornødent træffe alle rimelige foranstaltninger for hurtigt at stille midlertidige specifikke hjælpemidler eller hjælpeanordninger til rådighed, og disse skal om muligt have tekniske og funktionelle egenskaber svarende til de hjælpemidler eller hjælpeanordninger, som er gået tabt eller beskadiget. Personen med handicap eller personen med nedsat mobilitet skal gives lov til at beholde de midlertidige specifikke hjælpemidler eller hjælpeanordninger, indtil den i stk. 1 og 2 nævnte erstatning er udbetalt.

Artikel 26

Uddannelse af personalet

Jernbanevirksomheder og stationsledere skal:

| a) | sørge for, at alt personale og herunder personale, der er ansat af eventuelle andre medvirkende parter, som direkte yder assistance til personer med handicap og personer med nedsat mobilitet,
  modtager handicaprelateret uddannelse, så de
  har viden om, hvordan de imødekommer behovene hos personer med handicap og personer med nedsat mobilitet, også personer med mentale handicap og intellektuel funktionsnedsættelse [Ændring 105] |
| --- | --- |

a)

sørge for, at alt personale og herunder personale, der er ansat af eventuelle andre medvirkende parter, som direkte yder assistance til personer med handicap og personer med nedsat mobilitet,
  modtager handicaprelateret uddannelse, så de
  har viden om, hvordan de imødekommer behovene hos personer med handicap og personer med nedsat mobilitet, også personer med mentale handicap og intellektuel funktionsnedsættelse [Ændring 105]

| b) | tilbyde uddannelse med henblik på at øge kendskabet til behovene hos personer med handicap blandt hele det personale, der arbejder på stationen og har direkte kontakt med de rejsende |
| --- | --- |

b)

tilbyde uddannelse med henblik på at øge kendskabet til behovene hos personer med handicap blandt hele det personale, der arbejder på stationen og har direkte kontakt med de rejsende

| c) | sørge for, at alle nyansatte
  , som kommer til at beskæftige sig direkte med de rejsende,
  straks ved ansættelsen får handicaprelateret uddannelse,

  modtager en introduktion i handicaprelaterede problemer for passageren og for jernbanevirksomheden
  , og at personalet regelmæssigt får

  ansatte, der skal yde direkte assistance til passagerer med nedsat mobilitet, modtager handicaprelateret uddannelse og deltager i regelmæssige
  genopfriskningskurser [Ændring 106] |
| --- | --- |

c)

sørge for, at alle nyansatte
  , som kommer til at beskæftige sig direkte med de rejsende,
  straks ved ansættelsen får handicaprelateret uddannelse,

  modtager en introduktion i handicaprelaterede problemer for passageren og for jernbanevirksomheden
  , og at personalet regelmæssigt får

  ansatte, der skal yde direkte assistance til passagerer med nedsat mobilitet, modtager handicaprelateret uddannelse og deltager i regelmæssige
  genopfriskningskurser [Ændring 106]

| d) | tilskynde

  acceptere deltagelse i uddannelsen af
  ansatte med handicap,
  og overveje deltagelse af
  passagerer med handicap og passagerer med nedsat mobilitet og/eller organisationer, der repræsenterer disse, til at medvirke i uddannelsen
  . [Ændring 107] |
| --- | --- |

d)

tilskynde

  acceptere deltagelse i uddannelsen af
  ansatte med handicap,
  og overveje deltagelse af
  passagerer med handicap og passagerer med nedsat mobilitet og/eller organisationer, der repræsenterer disse, til at medvirke i uddannelsen
  . [Ændring 107]

Kapitel VI

Sikkerhed, klager og servicekvalitet

Artikel 27

Passagerers personlige sikkerhed

Efter aftale med de offentlige myndigheder skal jernbanevirksomhederne, infrastrukturforvalterne og stationslederne på deres respektive ansvarsområder træffe passende foranstaltninger og tilpasse dem til det sikkerhedsniveau, som de offentlige myndigheder har fastlagt, for at sikre passagerernes personlige sikkerhed på jernbanestationerne og i togene og forvalte risici. De skal samarbejde og udveksle oplysninger om bedste praksis med hensyn til at afværge handlinger, der kan forringe sikkerhedsniveauet.

Artikel 28

Klager

1.   Alle jernbanevirksomheder, billetudstedere og stationsledere og infrastrukturforvaltere på stationer, hvor der håndteres mere end 10 000 passagerer pr. dag som årsgennemsnit, skal hver især

  skal
   indføre en klageordning vedrørende de rettigheder og forpligtelser, der er omhandlet i denne forordning inden for deres respektive ansvarsområde. De skal informere passagererne grundigt om, hvor de skal henvende sig, og om deres arbejdssprog.
  Passagererne bør kunne indgive en klage på det eller de officielle sprog i den medlemsstat, hvor den pågældende jernbanevirksomhed, billetudsteder eller stationsleder er etableret, og under alle omstændigheder på engelsk. [Ændring 108]

2.   Passagererne kan indgive klage til en hvilken som helst jernbanevirksomhed, billetudsteder, jernbanestation eller infrastrukturforvalter,

  stationsleder,
  der er berørt. Klager skal indgives inden seks måneder efter den hændelse, der er genstand for klagen. Modtageren skal inden for én måned efter, at klagen er modtaget, give et begrundet svar eller i begrundede tilfælde underrette passageren om, hvornår der inden for en periode på

  at vedkommende vil modtage svar inden for
  højst tre måneder fra modtagelsen af klagen kan forventes svar. Jernbanevirksomheder, billetudstedere, stationsledere og infrastrukturforvaltere skal opbevare data om hændelser, der er nødvendige for at vurdere klagen, i to år og stille dem til rådighed for nationale håndhævelsesorganer efter disses anmodning. [Ændring 109]

3.   Nærmere oplysninger om klagebehandlingsproceduren skal være
  let tilgængelige for passagerer og
  tilgængelige for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet.
  Disse oplysninger skal efter anmodning stilles til rådighed på det eller de officielle sprog i den medlemsstat, hvor jernbanevirksomheden er etableret. [Ændring 110]

4.   Jernbanevirksomheden skal i den årsberetning, der nævnes i artikel 29, oplyse om antallet og arten af modtagne og behandlede klager, besvarelsestid og eventuelle foretagne forbedringer.

4a.
     
  Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, der fastsætter en standardiseret EU-klageformular, som passagerer kan bruge til at ansøge om erstatning i henhold til denne forordning. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 37a, stk. 2. [Ændring 111]

Artikel 29

Standarder for servicekvalitet

1.   Jernbanevirksomhederne og stationslederne skal fastsætte servicekvalitetsstandarder og indføre et kvalitetsstyringssystem til opretholdelse af servicekvaliteten. Servicekvalitetsstandarderne skal som minimum omfatte punkterne i bilag III.

2.   Jernbanevirksomhederne og stationslederne skal overvåge deres eget præstationsniveau på grundlag af servicekvalitetsstandarderne. Jernbanevirksomhederne offentliggør hvert år en rapport om deres servicekvalitetsniveau sammen med deres årsberetning. Jernbanevirksomhederne skal offentliggøre rapporterne om servicekvalitetsniveauet på deres websted. Disse rapporter skal endvidere gøres tilgængelige på Det Europæiske Jernbaneagenturs websted.

2a.
     
  Jernbanevirksomheder og stationsledere samarbejder aktivt med organisationer, der repræsenterer personer med handicap, for at forbedre kvaliteten af tilgængeligheden af transporttjenester. [Ændring 112]

Kapitel VII

Oplysning og håndhævelse

Artikel 30

Information til passagerer om deres rettigheder

1.   Når jernbanevirksomheder, stationsledere, billetudstedere og rejsearrangører rejsebureauer sælger billetter til befordring med jernbane, skal de oplyse de rejsendepassagererne om deres rettigheder og forpligtelser i henhold til denne forordning. Med henblik på at opfylde dette informationskrav kan de anvende et sammendrag af bestemmelserne i denne forordning, som Kommissionen udarbejder på Unionens officielle sprog og stiller til rådighed for dem. De skal desuden henvise til disse

  tilvejebringe
  oplysninger på billetten

  –, enten
  i papirform, i elektronisk form eller på anden måde, også i en tilgængelig form for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i direktiv XXX. I denne besked skal angives

  forordning (EU) nr. 1300/2014, hvori det specificeres
  , hvor sådanne oplysninger kan findes i tilfælde af aflysning, ikke-opnået tilslutningsforbindelse eller en lang forsinkelse. [Ændring 113]

2.   Jernbanevirksomheder og stationsledere informerer på passende vis passagererne, også i en tilgængelig form i overensstemmelse med de tilgængelighedskrav, der er fastsat i direktiv XXX

  forordning (EU) nr. 1300/2014
  , på stationen
  , i toget
  og i toget

  på deres websted
  om deres rettigheder og forpligtelser i henhold til denne forordning og om kontaktoplysninger for det eller de organer, der er udpeget af medlemsstaterne, i henhold til artikel 31. [Ændring 114]

Artikel 31

Udpegning af nationale håndhævelse sorganer

Medlemsstaterne udpeger hver især et eller flere organer, som skal være ansvarligt/e for håndhævelsen af denne forordning. Ethvert organ træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at passagerernes rettigheder respekteres.

Ethvert organ skal med hensyn til organisation, finansiering, retlig form og beslutningstagning være uafhængigt af infrastrukturforvaltere, opkrævningsorganer, tildelingsorganer eller jernbanevirksomheder.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om det eller de organer, som udpeges i overensstemmelse med denne artikel, og om dets eller deres respektive ansvarsområder
  og offentliggør disse oplysninger på et passende sted på deres websted
  . [Ændring 115]

Artikel 32

Håndhævelsesopgaver

1.   De nationale håndhævelsesorganer skal føre nøje kontrol med, at forordningen efterleves, og træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at passagerernes rettigheder respekteres. Til dette formål skal jernbanevirksomheder, stationsledere og infrastrukturforvaltere
  straks og i alle tilfælde inden for en måned
  stille de relevante dokumenter og oplysninger til rådighed for organerne efter disses anmodning. Organerne skal ved varetagelsen af deres funktioner tage hensyn til de oplysninger, som de får forelagt af det organ, der er udpeget i henhold til artikel 33 med henblik på klagebehandling, hvis dette er et andet organ. De kan også træffe beslutninger om håndhævelsesforanstaltninger på grundlag af individuelle klager, der er videregivet af et sådant organ.

  Medlemsstaterne skal sikre, at nationale håndhævelsesorganer og organer til behandling
  af
  klager får tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at sikre en passende og effektiv håndtering
  af
  individuelle klager fra passagerer i henhold til denne forordning
  . [Ændring 116]

2.   De nationale håndhævelsesorganer skal
  hvert år
  offentliggøre
  rapporter med
  statistikker
  på deres websteder med oplysninger
  om deres aktiviteter

  antallet og typer af modtagne klager og med oplysninger om resultaterne af organernes håndhævelsesforanstaltninger
  , og herunder anvendte

  de
  sanktioner,
  de har pålagt. Dette skal gøres
  hvert år senest ved udgangen af

  den 1.
  april i det følgende kalenderår

  år. Disse rapporter skal endvidere gøres tilgængelige på Det Europæiske Jernbaneagenturs websted. [Ændring 117]

3.   Jernbanevirksomhederne skal give deres kontaktoplysninger til det eller de nationale håndhævelsesorganer i de medlemsstater, hvori de driver virksomhed.

3a.
     
  De nationale håndhævelsesorganer skal i samarbejde med organisationer, der repræsenterer personer med handicap og personer med nedsat mobilitet, gennemføre regelmæssige kontroller af den assistance, som ydes i overensstemmelse med denne forordning, og resultaterne af kontrollen skal offentliggøres i formater, der er tilgængelige og almindeligt anvendte. [Ændring 118]

Artikel 33

Nationale håndhævelsesorganers klagebehandling

1.   Med forbehold af forbrugeres rettigheder til at søge alternativ regres i medfør af direktiv 2013/11/EU kan passageren efter at have klaget forgæves til jernbanevirksomheden, billetudstederen, stationslederen eller infrastrukturforvalteren i henhold til artikel 28 klage til et håndhævelsesorgan. Håndhævelsesorganer skal oplyse klagerne om deres ret til at klage til organer for alternativ tvistbilæggelse med henblik på at søge individuel regres.
  Medlemsstaterne sikrer, at organerne til håndhævelse og håndtering af klager anerkendes i forbindelse med alternative regresordninger i medfør af direktiv 2013/11/EU, og at der, hvor passagerer søger alternativ regres, stilles krav om, at den berørte jernbanevirksomhed, billetudsteder, station eller infrastrukturforvalter deltager, og at resultatet skal være bindende for dem og skal kunne håndhæves effektivt over for dem. [Ændring 119]

2.   Enhver passager kan klage til det nationale håndhævelsesorgan eller til ethvert andet organ, som er udpeget af en medlemsstat til formålet, over påstået overtrædelse af denne forordning.
  Klager kan også indgives af organisationer, der repræsenterer grupper af passagerer. [Ændring 120]

3.   Organet skal anerkende modtagelsen af klagen inden to uger fra modtagelsen heraf. Klagebehandlingsproceduren må højst vare tre måneder. I komplicerede sager kan organet efter eget skøn forlænge denne frist til seks måneder. I dette tilfælde skal det underrette passageren
  eller den organisation, der repræsenterer passageren,
  om årsagerne til fristforlængelsen og om, hvor lang tid der forventes at være brug for til at afslutte proceduren. Sager må kun vare længere end seks måneder, hvis der rejses retsligt krav. Er organet tillige et organ for alternativ tvistbilæggelse som fastsat i direktiv 2013/11/EU, gives der forrang til de frister, som er fastsat i dette direktiv
  , og brugen af internetbaseret tvistbilæggelse i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 524/2013 kan med samtykke fra alle de involverede parter stilles til rådighed
  . [Ændring 121]

Klagebehandlingsproceduren skal gøres tilgængelig for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet.

4.   Passagerers klager over en hændelse, der berører en jernbanevirksomhed, skal behandles af det nationale håndhævelsesorgan i den medlemsstat, der har tildelt denne virksomheds licens.

5.   Vedrører en klage påståede overtrædelser begået af stationsledere eller infrastrukturforvaltere, behandles denne af det nationale håndhævelsesorgan i den medlemsstat, på hvis område hændelsen indtraf.

6.   Inden for rammerne af deres samarbejde efter artikel 34 kan nationale håndhævelsesorganer afvige fra stk. 4 eller 5, når dette af berettigede årsager, bl.a. sprog eller bopæl, er i passagerens interesse.

Artikel 33a

Uafhængige mæglings- og forligsorganer

Medlemsstaterne etablerer veludstyrede, uafhængige mæglings- og forligsorganer, som er let tilgængelige og overkommelige i pris for passagererne i tilfælde af konflikt med jernbanevirksomheder og billetudstedere vedrørende håndhævelsen af deres rettigheder. [Ændring 122]

Artikel 34

Udveksling af oplysninger og tværnationalt samarbejde mellem nationale håndhævelsesorganer

1.   Er der udpeget forskellige organer i henhold til artikel 31 og 33, skal der etableres rapporteringsordninger for at sikre, at disse udveksler oplysninger indbyrdes i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679, for derigennem at bistå det nationale håndhævelsesorgan med at udføre sine tilsyns- og håndhævelsesopgaver, og således at klagebehandlingsorganet, der er udpeget i henhold til artikel 33, kan indhente de fornødne oplysninger til at undersøge individuelle klager.

2.   Nationale håndhævelsesorganer udveksler oplysninger om deres arbejde, beslutningstagningsprincipper og praksis med henblik på samordning. Kommissionen bistår dem med dette arbejde.

3.   De nationale håndhævelsesorganer skal følge den procedure, der er fastsat i bilag IV.

Kapitel VIII

Afsluttende bestemmelser

Artikel 35

Sanktioner

1.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning
  og skal omfatte, men ikke være begrænset til, en minimumsbøde eller en procentsats af den relevante virksomheds eller organisations årlige omsætning, alt efter hvad der er højest
  . Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om disse regler og foranstaltninger og underretter den hurtigst muligt om alle senere ændringer af betydning for bestemmelserne. [Ændring 123]

2.   Inden for rammerne af samarbejdet efter artikel 34 kan det nationale håndhævelsesorgan, der er kompetent i henseende til artikel 33, stk. 4 eller 5, efter anmodning fra det nationale håndhævelsesorgan, der behandler klagen, undersøge den pågældende overtrædelse af denne forordning, som dette organ har afdækket, og pålægge sanktioner, hvis dette er nødvendigt.

Artikel 36

Delegationen af beføjelser

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 med henblik på at:

| i) | tilpasse de i artikel 13 nævnte finansielle beløb i lyset af inflationen |
| --- | --- |

i)

tilpasse de i artikel 13 nævnte finansielle beløb i lyset af inflationen

| ii) | ændre bilag I, II og III for at tage hensyn til ændringer af de fælles CIV-regler og den teknologiske udvikling på dette område. |
| --- | --- |

ii)

ændre bilag I, II og III for at tage hensyn til ændringer af de fælles CIV-regler og den teknologiske udvikling på dette område.

Artikel 37

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 36, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Delegationen af beføjelser, der er omhandlet i artikel 36 kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 36 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 37a

Udvalgsprocedure

1.
     
  Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.
     
  Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. [Ændring 124]

Artikel 38

Rapport

Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen og resultaterne af denne forordning senest den ... [fem år efter denne forordnings ikrafttræden].

Rapporten skal bygge på de oplysninger, som gives i henhold til denne forordning. Rapporten ledsages om nødvendigt af passende forslag.

Artikel 39

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 1371/2007 ophæves.

Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag V.

Artikel 40

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den .

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 197 af 8.6.2018, s. 66.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1371/2007 af 23. oktober 2007 om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 14).

2

(3)  Kommissionens forordning (EU) nr. 454/2011 af 5. maj 2011 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Trafiktelematik for persontrafikken i det transeuropæiske jernbanesystem (EUT L 123 af 12.5.2011, s. 11).

3

(4)  
  Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014 af 18. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for tilgængelighed for handicappede og bevægelseshæmmede personer i EU's jernbanesystem (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 110).

4

Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014 af 18. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for tilgængelighed for handicappede og bevægelseshæmmede personer i EU's jernbanesystem (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 110).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

5

(6)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/11/EU af 21. maj 2013 om alternativ tvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og direktiv 2009/22/EF (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 63).

6

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/11/EU af 21. maj 2013 om alternativ tvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og direktiv 2009/22/EF (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 63).

(7)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 524/2013 af 21. maj 2013 om onlinetvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og direktiv 2009/22/EF (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 1).

7

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 524/2013 af 21. maj 2013 om onlinetvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og direktiv 2009/22/EF (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 1).

(8)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2394 af 12. december 2017 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2006/2004 (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 1).

8

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2394 af 12. december 2017 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2006/2004 (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 1).

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

9

(10)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

10

(11)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

11

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU af 21. november 2012 om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (EUT L 343 af 14.12.2012, s. 32).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2302 af 25. november 2015 om pakkerejser og sammensatte rejsearrangementer samt om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU og om ophævelse af Rådets direktiv 90/314/EØF (EUT L 326 af 11.12.2015, s. 1).

13

(14)  Direktiv XXX om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser for så vidt angår tilgængelighedskrav til produkter og tjenesteydelser (den europæiske lov om tilgængelighed) (EUT L X af X.X.XXXX, s. X).

14

(15)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 og (EØF) nr. 1107/70 (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1).

15

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 og (EØF) nr. 1107/70 (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1).

(16)  
  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/1926 af 31. maj 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU angående tilrådighedsstillelse af EU-dækkende multimodale rejseinformationstjenester (EUT L 272 af 21.10.2017, s. 1).

16

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/1926 af 31. maj 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU angående tilrådighedsstillelse af EU-dækkende multimodale rejseinformationstjenester (EUT L 272 af 21.10.2017, s. 1).

BILAG

BILAG I

Udrag af de fælles regler for kontrakten om international befordring af passagerer og bagage med jernbane (CIV)

Tillæg A

til konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) af 9. maj 1980 som ændret ved protokollen af 3. juni 1999

KAPITEL II

INDGÅELSE OG UDFØRELSE AF KONTRAKT OM BEFORDRING

Artikel 6

Kontrakt om befordring

1.   Gennem kontrakt om befordring forpligter operatøren sig til at befordre passageren og i givet fald rejsegods og køretøjer til bestemmelsesstationen og til at udlevere rejsegods og køretøjer på bestemmelsesstedet.

2.   Kontrakten om befordring skal bevises ved udlevering af en eller flere rejsehjemler, der udleveres til passageren. Uden hensyn til artikel 9 kan hverken fravær, fejl ved eller tab af rejsehjemmel dog sætte spørgsmålstegn ved, om kontrakten eksisterer eller er gyldig, da kontrakten altid er underlagt nærværende fælles regler.

3.   Rejsehjemlen bekræfter, indtil det modsatte er bevist, kontraktens indgåelse og indhold.

Artikel 7

Rejsehjemmel

1.   De almindelige betingelser for befordring fastsætter form og udformning af rejsehjemler og ligeledes hvad angår sprog til affattelse og typer til trykningen.

2.   På rejsehjemlen skal som minimum anføres:

| a) | operatøren eller operatørerne |
| --- | --- |

a)

operatøren eller operatørerne

| b) | oplysning om, at befordringen sker i henhold til nærværende fælles regler, medmindre andet er anført; dette kan ske ved angivelsen CIV |
| --- | --- |

b)

oplysning om, at befordringen sker i henhold til nærværende fælles regler, medmindre andet er anført; dette kan ske ved angivelsen CIV

| c) | enhver anden nødvendig angivelse, der kan bevise, at der er indgået kontrakt om befordring med angivelse af indhold, der gør det muligt for passageren at gøre sine krav gældende i henhold til den indgåede kontrakt. |
| --- | --- |

c)

enhver anden nødvendig angivelse, der kan bevise, at der er indgået kontrakt om befordring med angivelse af indhold, der gør det muligt for passageren at gøre sine krav gældende i henhold til den indgåede kontrakt.

3.   Passageren bør ved udleveringen af rejsehjemlen sikre sig, at denne er udformet efter dennes anvisning.

4.   Rejsehjemlen kan overdrages, hvis denne ikke er personlig og hvis rejsen ikke er påbegyndt.

5.   Rejsehjemlen kan udfærdiges ved elektronisk registrering af data, der kan omformes til læsbare skrifttegn. De metoder, der anvendes ved registrering og behandling af data skal være funktionelt ligestillede, særlig med hensyn til beviskraft gennem de data, der indeholdes i rejsehjemlen.

Artikel 8

Betaling og tilbagebetaling af prisen for befordring

1.   Medmindre andet er aftalt mellem passageren og operatøren, skal prisen for befordringen erlægges forud.

2.   De almindelige betingelser for befordring fastsætter, under hvilke betingelser der kan ske tilbagebetaling af befordringsprisen.

Artikel 9

Ret til befordring. Udelukkelse fra befordring

1.   Lige fra rejsens påbegyndelse skal passageren være forsynet med en gyldig rejsehjemmel, og denne skal forevises ved kontrol af rejsehjemler. De almindelige betingelser for befordring kan fastsætte:

| a) | at en passager, der ikke kan fremvise gyldig rejsehjemmel, ud over befordringsprisen skal betale et tillæg |
| --- | --- |

a)

at en passager, der ikke kan fremvise gyldig rejsehjemmel, ud over befordringsprisen skal betale et tillæg

| b) | at en passager, der nægter straks at betale befordringsprisen eller tillægget, kan nægtes befordring |
| --- | --- |

b)

at en passager, der nægter straks at betale befordringsprisen eller tillægget, kan nægtes befordring

| c) | om og under hvilke betingelser en tilbagebetaling af tillægget kan finde sted. |
| --- | --- |

c)

om og under hvilke betingelser en tilbagebetaling af tillægget kan finde sted.

2.   De almindelige betingelser for befordring kan bestemme, at man kan nægte befordring af eller udelukke fra påbegyndt befordring passagerer, der:

| a) | udgør en fare for sikkerheden og togdriftens korrekte gennemførelse eller for de andre passagerers sikkerhed |
| --- | --- |

a)

udgør en fare for sikkerheden og togdriftens korrekte gennemførelse eller for de andre passagerers sikkerhed

| b) | på uacceptabel måde forulemper de andre passagerer |
| --- | --- |

b)

på uacceptabel måde forulemper de andre passagerer

og at disse passagerer hverken har ret til tilbagebetaling af befordringsprisen eller af den pris, de har betalt for befordring af deres rejsegods.

Artikel 10

Opfyldelse af administrative forskrifter

Passageren skal overholde de af told- og andre administrative myndigheder krævede formaliteter.

Artikel 11

Aflysning og forsinkelse af tog. Svigtende forbindelse

Operatøren skal i givet fald påtegne rejsehjemlen om, at toget er aflyst eller at forbindelsen ikke blev nået.

KAPITEL III

BEFORDRING AF HÅNDBAGAGE, DYR, REJSEGODS OG KØRETØJER

Afsnit I

Fælles bestemmelser

Artikel 12

Genstande og dyr, der kan medtages

1.   Passageren kan medtage genstande, som let kan bæres (håndbagage) samt levende dyr, i overensstemmelse med Almindelige befordringsbetingelser. Desuden kan passageren medtage uhåndterlige genstande i overensstemmelse med de særlige betingelser, omtalt i Almindelige befordringsbetingelser. Følgende kan ikke medtages: genstande eller dyr, der ville kunne genere eller forulempe de andre passagerer eller forårsage skade.

2.   Passageren kan forsende som indskrevet rejsegods genstande og dyr i overensstemmelse med Almindelige befordringsbetingelser.

3.   Operatøren kan tillade befordring af køretøjer i forbindelse med befordring af passagerer i overensstemmelse med de særlige betingelser, omtalt i Almindelige befordringsbetingelser.

4.   Befordring af farligt gods som håndbagage, indskrevet rejsegods samt i eller oven på køretøjer, som i overensstemmelse med dette kapitel befordres med bane, skal ske i overensstemmelse med Reglement for international befordring af farligt gods med jernbane (RID).

Artikel 13

Kontrol

1.   Operatøren har ret til i tilfælde af alvorlig mistanke om manglende overholdelse af befordringsbetingelserne at kontrollere, om de befordrede genstande (håndbagage, indskrevet rejsegods, køretøjer (herunder deres last) og dyr lever op til befordringsbetingelserne, når love og regler i den stat, hvor kontrollen skal finde sted, ikke forbyder det. Passageren bør opfordres til at overvære kontrollen. Hvis denne ikke indfinder sig eller ikke kan kontaktes, skal operatøren tilkalde to uafhængige vidner.

2.   I tilfælde, hvor det konstateres at befordringsbetingelserne ikke har været overholdt, kan operatøren af passageren kræve betaling af de udgifter, som kontrollen har medført.

Artikel 14

Opfyldelse af administrative forskrifter

Passageren skal overholde de af told- og andre administrative myndigheder krævede formaliteter, i forbindelse med sin befordring, af medbragte genstande (håndbagage, indskrevet rejsegods, køretøjer herunder deres last) og dyr. Passageren skal overvære undersøgelsen af disse genstande, medmindre love og regler i den enkelte stat gør undtagelser herfra.

Afsnit II

Håndbagage og dyr

Artikel 15

Opsyn

Det påhviler passageren at føre opsyn med den håndbagage og de dyr, denne medbringer.

Afsnit III

Rejsegods

Artikel 16

Forsendelse af rejsegods

1.   De kontraktlige forpligtelser i forbindelse med befordring af indskrevet rejsegods skal godtgøres ved udlevering af et bagagebevis til passageren.

2.   Uden hensyn til artikel 22 kan hverken fravær, fejl ved eller tab af bagagebevis sætte spørgsmålstegn ved, om aftale om befordringen af rejsegods eksisterer eller er gyldig, da aftalen altid er underlagt nærværende fælles regler.

3.   Bagagebeviset bekræfter, indtil det modsatte er bevist, indskrivningen af rejsegodset og betingelserne for befordringen.

4.   Indtil det modsatte er bevist, formodes det, at rejsegodset på det tidspunkt, det overdrages til operatøren, er i uskadt stand, og at antal og omfang af de enkelte kolli svarer til oplysningerne på bagagebeviset.

Artikel 17

Bagagebevis

1.   De almindelige befordringsbetingelser fastsætter udformning og indhold af bagagebeviset og ligeledes med hensyn til sprog, til affattelse og typer til trykning. Artikel 7, stk. 5, gælder på tilsvarende vis.

2.   På bagagebeviset skal som minimum anføres:

| a) | operatøren eller operatørerne |
| --- | --- |

a)

operatøren eller operatørerne

| b) | oplysning om, at befordringen sker i henhold til nærværende fælles regler, medmindre andet er anført; dette kan ske ved angivelsen CIV |
| --- | --- |

b)

oplysning om, at befordringen sker i henhold til nærværende fælles regler, medmindre andet er anført; dette kan ske ved angivelsen CIV

| c) | enhver anden nødvendig angivelse, der kan bevise, at der er indgået kontrakt om forsendelse af rejsegods, der gør det muligt for passageren at gøre sine krav gældende i henhold til den indgåede kontrakt. |
| --- | --- |

c)

enhver anden nødvendig angivelse, der kan bevise, at der er indgået kontrakt om forsendelse af rejsegods, der gør det muligt for passageren at gøre sine krav gældende i henhold til den indgåede kontrakt.

3.   Passageren bør ved modtagelsen af bagagebeviset sikre sig, at dette er udformet efter den rejsendes anvisning.

Artikel 18

Indskrivning og befordring

1.   Medmindre andet er fastsat i Almindelige betingelser for befordring, kan indskrivning af rejsegods kun finde sted mod forevisning af gyldig rejsehjemmel til bestemmelsesstationen. Derudover sker indskrivning i henhold til gældende regler på indskrivningsstedet.

2.   I de tilfælde, hvor Almindelige betingelser for befordring fastsætter, at rejsegods kan befordres uden forevisning af gyldig rejsehjemmel, gælder nærværende fælles regler for passagerens rettigheder og forpligtelser i forhold til pågældendes rejsegods på tilsvarende vis for afsenderen af rejsegods.

3.   Operatøren kan sende rejsegods med et andet tog eller med et andet befordringsmiddel eller ad en anden rejserute end den, der benyttes af passageren.

Artikel 19

Betaling af prisen for befordring af rejsegods

Medmindre anden aftale er indgået mellem passageren og operatøren, skal prisen for befordringen af rejsegodset erlægges ved indskrivningen.

Artikel 20

Mærkning af rejsegods

Passageren skal på hver kolli på et let synligt sted og tilstrækkelig tydeligt, og så det ikke kan udviskes, angive:

| a) | sit navn og adresse |
| --- | --- |

a)

sit navn og adresse

| b) | bestemmelsessted. |
| --- | --- |

b)

bestemmelsessted.

Artikel 21

Rådighed over rejsegods

1.   Hvis omstændighederne tillader det, og regler udstedt af told- og andre administrative myndigheder ikke nedlægger forbud imod det, kan passageren anmode om at få udleveret sit rejsegods på afsendelsesstedet mod aflevering af bagagebeviset, og når det er foreskrevet i Almindelige befordringsbetingelser mod forevisning af rejsehjemmel.

2.   De almindelige befordringsbetingelser kan fastsætte andre regler angående retten til at kunne disponere over rejsegods, særlig med hensyn til ændring af bestemmelsesstedet og eventuelle økonomiske konsekvenser, der påhviler passageren.

Artikel 22

Udlevering

1.   Udlevering af indskrevet rejsegods sker mod aflevering af bagagebeviset og mod betaling af de i givet fald på forsendelsen hvilende omkostninger.

Operatøren er berettiget, men ikke forpligtet, til at sikre sig, at indehaveren af bagagebeviset er berettiget til at modtage rejsegodset.

2.   Sidestillet med udlevering til indehaveren af bagagebeviset regnes en udlevering efter de for bestemmelsesstedet gældende forskrifter som:

| a) | udlevering af det indskrevne rejsegods til told- eller skattemyndigheder i deres ekspeditions- eller lagerlokaler, når disse ikke står under operatørens opsyn |
| --- | --- |

a)

udlevering af det indskrevne rejsegods til told- eller skattemyndigheder i deres ekspeditions- eller lagerlokaler, når disse ikke står under operatørens opsyn

| b) | overgivelse af levende dyr til opbevaring hos en tredjepart. |
| --- | --- |

b)

overgivelse af levende dyr til opbevaring hos en tredjepart.

3.   Indehaveren af bagagebeviset kan forlange rejsegodset udleveret på bestemmelsesstedet så snart der i givet fald er forløbet den fornødne tid til behandling hos told- og andre administrative myndigheder.

4.   Hvis bagagebeviset ikke afleveres, er operatøren kun forpligtet til at udlevere det indskrevne rejsegods, såfremt den, der ønsker det udleveret, godtgør sin ret; hvis dette ikke sker på fyldestgørende måde, kan operatøren forlange, at der stilles kaution.

5.   Det indskrevne rejsegods udleveres på det bestemmelsessted, hvortil det er indskrevet.

6.   Indehaveren af bagagebeviset kan, når rejsegodset ikke udleveres i overensstemmelse med stk. 3, forlange, at bagagebeviset påtegnes, på hvilken dato og hvilket klokkeslæt rejsegodset blev forlangt udleveret.

7.   Rettighedshaveren kan nægte at modtage rejsegodset, hvis operatøren ikke efterkommer dennes anmodning om at foretage en undersøgelse af rejsegodset for at konstatere en af rettighedshaveren påstået skade.

8.   I øvrigt sker udlevering af rejsegods efter de for bestemmelsesstedet gældende forskrifter.

Afsnit IV

Køretøjer

Artikel 23

Befordringsbetingelser

De særlige bestemmelser vedrørende befordring af køretøjer, indeholdt i de almindelige befordringsbetingelser, fastsætter i særlig grad betingelser vedrørende adgang til befordring, indskrivning, lastning og befordring, losning og udlevering samt passagerens forpligtelser.

Artikel 24

Befordringsbevis

1.   Et befordringsbevis, der kan bevise, at der er indgået kontrakt om befordring af køretøj, skal udleveres til passageren. Befordringsbeviset kan udgøre en del af passagerens rejsehjemmel.

2.   De særlige betingelser for befordring af køretøjer, som er indeholdt i de almindelige befordringsbetingelser, fastsætter udformning og indhold af befordringsbeviset og ligeledes hvad angår sprog til affattelse og typer til trykning. Artikel 7, stk. 5, gælder på tilsvarende vis.

3.   På befordringsbeviset skal som minimum anføres:

| a) | operatøren eller operatørerne |
| --- | --- |

a)

operatøren eller operatørerne

| b) | oplysning om, at befordringen sker i henhold til nærværende fælles regler, medmindre andet er anført; dette kan ske ved angivelsen CIV |
| --- | --- |

b)

oplysning om, at befordringen sker i henhold til nærværende fælles regler, medmindre andet er anført; dette kan ske ved angivelsen CIV

| c) | enhver anden nødvendig angivelse, der kan bevise, at der er indgået kontrakt om befordring af køretøj, der gør det muligt for passageren at gøre sine krav gældende i henhold til den indgåede kontrakt. |
| --- | --- |

c)

enhver anden nødvendig angivelse, der kan bevise, at der er indgået kontrakt om befordring af køretøj, der gør det muligt for passageren at gøre sine krav gældende i henhold til den indgåede kontrakt.

4.   Passageren bør ved modtagelsen af befordringsbeviset sikre sig, at dette er udformet efter den rejsendes anvisning.

Artikel 25

Gældende retsregler

Med forbehold for de bestemmelser der er nævnt i nærværende afsnit gælder de bestemmelser, der er nævnt i afsnit III angående befordring af rejsegods, for befordring af køretøjer.

Kapitel IV

Operatørens ansvar

Afsnit I

Ansvar i tilfælde af passagerers død eller tilskadekomst

Artikel 26

Grundlag for ansvar

1.   Operatøren er ansvarlig for skader, som medfører passagerens død, tilskadekomst eller anden krænkelse af dennes legemlige eller åndelige førlighed, og som er forårsaget ved et ulykkestilfælde i forbindelse med jernbanedrift medens passageren befinder sig i, stiger op i eller stiger af en jernbanevogn, uden hensyn til hvilken infrastruktur der benyttes.

2.   Operatøren fritages for dette ansvar:

| a) | hvis ulykkestilfældet er forårsaget af uden for jernbanedriften værende forhold, som operatøren trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger denne ikke har kunnet afværge |
| --- | --- |

a)

hvis ulykkestilfældet er forårsaget af uden for jernbanedriften værende forhold, som operatøren trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger denne ikke har kunnet afværge

| b) | i det omfang ulykken skyldes en fejl fra passagerens side |
| --- | --- |

b)

i det omfang ulykken skyldes en fejl fra passagerens side

| c) | hvis ulykkestilfældet skyldes tredjeparts handling, som operatøren trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis konsekvenser ikke kunne afværges; en anden jernbanevirksomhed, der benytter den samme infrastruktur betragtes ikke som tredjepart; regresretten er ikke berørt. |
| --- | --- |

c)

hvis ulykkestilfældet skyldes tredjeparts handling, som operatøren trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis konsekvenser ikke kunne afværges; en anden jernbanevirksomhed, der benytter den samme infrastruktur betragtes ikke som tredjepart; regresretten er ikke berørt.

3.   Hvis ulykkestilfældet skyldes tredjeparts handling, og hvis operatøren dette til trods ikke kan fritages for sit ansvar i overensstemmelse med stk. 2, litra c), bærer denne hele ansvaret inden for rammerne af nærværende fælles regler og uden hensyn til eventuel regres overfor tredjepart.

4.   Nærværende fælles regler omfatter ikke det ansvar, der kan påhvile operatøren i de tilfælde, der ikke er omtalt i stk. 1.

5.   Når en befordring, der er genstand for en enkelt befordringskontrakt, udføres af flere efterfølgende operatører, påhviler ansvaret den operatør, der i henhold til befordringskontrakten udfører den del af ydelsen, under hvilken den ulykke, der er årsag til passagerers død eller tilskadekomst, skete. Når denne ydelse ikke udføres af operatøren, men af en efterfølgende operatør, hæfter de to operatører solidarisk, i henhold til nærværende fælles regler.

Artikel 27

Erstatning ved død

1.   I tilfælde af passagerens død omfatter erstatningen:

| a) | de i forbindelse med dødsfaldet opståede nødvendige udgifter, særlig med hensyn til transport af afdøde og bisættelse |
| --- | --- |

a)

de i forbindelse med dødsfaldet opståede nødvendige udgifter, særlig med hensyn til transport af afdøde og bisættelse

| b) | hvis døden ikke indtræder straks, den i artikel 28 fastsatte erstatning. |
| --- | --- |

b)

hvis døden ikke indtræder straks, den i artikel 28 fastsatte erstatning.

2.   Hvis afdøde havde eller ville have lovmæssig forsørgerpligt over for personer, der ved dødsfaldet mister deres forsørger, kan der eventuelt ydes erstatning for dette tab. Sagsanlæg vedrørende skadeserstatning fra personer, som afdøde forsørgede, uden at der var tale om en forsørgelse fastsat i henhold til lovregler, følger gældende national lovgivning.

Artikel 28

Erstatning ved tilskadekomst

Ved passagerens tilskadekomst eller enhver anden krænkelse af dennes legemlige eller åndelige førlighed omfatter skadeserstatningen:

| a) | nødvendige udgifter, især til behandling og transport |
| --- | --- |

a)

nødvendige udgifter, især til behandling og transport

| b) | tab, som passageren har lidt, enten fordi erhvervsevnen er gået helt eller delvis tabt, eller fordi der er sket en forøgelse af dennes behov. |
| --- | --- |

b)

tab, som passageren har lidt, enten fordi erhvervsevnen er gået helt eller delvis tabt, eller fordi der er sket en forøgelse af dennes behov.

Artikel 29

Erstatning for andre former for legemsbeskadigelse

Det afgøres efter national ret, om og i hvilket omfang operatøren skal yde erstatning for andre former for legemsbeskadigelse end dem, der er omfattet af artikel 27 og 28.

Artikel 30

Erstatningens form og størrelse ved død eller tilskadekomst

1.   Den i artikel 27, stk. 2, og artikel 28, litra b), nævnte erstatning ydes i form af et samlet beløb. Såfremt den tilskadekomne passager eller de ifølge artikel 27, stk. 2, berettigede personer kræver udbetaling af en løbende ydelse, og dette er muligt ifølge national ret, skal erstatningen dog ydes i denne form.

2.   Størrelsen af den erstatning, som skal ydes i henhold til stk. 1, afgøres efter national ret. Ved anvendelsen af nærværende fælles regler fastsættes dog for hver passager en højeste grænse på 175 000 regningsenheder ved udbetaling af et samlet beløb eller en hertil svarende årlig rente, såfremt den højeste grænse ifølge den nationale ret er fastsat til et lavere beløb.

Artikel 31

Andre transportmidler

1.   Med forbehold for stk. 2 finder bestemmelserne om ansvar ved passagerers død eller tilskadekomst ikke anvendelse på skader, som forvoldes under befordring, der i henhold til befordringskontrakten ikke er jernbanebefordring.

2.   Bliver jernbanevogne befordret med færge, finder bestemmelserne om ansvar ved passagerers død eller tilskadekomst dog anvendelse på de af artikel 26, stk. 1, og artikel 33, stk. 1, omfattede skader, som tilføjes passageren i sammenhæng med jernbanedriften under passagerens ophold i de omtalte vogne eller under ind- eller udstigning.

3.   Når jernbanedriften undtagelsesvis er indstillet, og passagererne bliver befordret med et andet transportmiddel, er operatøren ansvarlig i medfør af nærværende fælles regler.

Afsnit II

Ansvar ved manglende overholdelse af køreplaner

Artikel 32

Ansvar i tilfælde af aflysning af tog, forsinkelse eller svigtende forbindelse

1.   Operatøren er ansvarlig for tab, som påføres passageren på grund af aflysning, forsinkelse eller svigtende forbindelse, så rejsen ikke kan fortsættes samme dag, eller ikke er fornuftig at gennemføre den samme dag på grund af de givne omstændigheder. Erstatningen omfatter rimelige udgifter til logi samt udgifter til underretning af personer, som venter på passageren.

2.   Operatøren fritages for dette ansvar, når aflysningen, forsinkelsen eller svigtende forbindelse skyldes:

| a) | uden for jernbanedriften værende forhold, som operatøren trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger denne ikke har kunnet afværge, |
| --- | --- |

a)

uden for jernbanedriften værende forhold, som operatøren trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger denne ikke har kunnet afværge,

| b) | en fejl fra passagerens side eller |
| --- | --- |

b)

en fejl fra passagerens side eller

| c) | tredjeparts handling, som operatøren trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå og hvis konsekvenser ikke kunne afværges; en anden jernbanevirksomhed, der benytter den samme infrastruktur betragtes ikke som tredjepart; regresretten er ikke berørt. |
| --- | --- |

c)

tredjeparts handling, som operatøren trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå og hvis konsekvenser ikke kunne afværges; en anden jernbanevirksomhed, der benytter den samme infrastruktur betragtes ikke som tredjepart; regresretten er ikke berørt.

3.   National ret afgør, om og i hvilket omfang operatøren skal betale skadeserstatning for andre tab end dem, der er omtalt i stk. 1. Denne bestemmelse gør ikke indgreb i artikel 44.

Afsnit III

Ansvar for håndbagage, dyr, rejsegods og køretøjer

DEL 1

Håndbagage og dyr

Artikel 33

Ansvar

1.   I tilfælde af passagerers død eller tilskadekomst er operatøren ansvarlig for helt eller delvist tab af eller skade på de genstande, som passageren enten havde på sig eller medbragte som håndbagage; dette omfatter også dyr, som passageren medbragte. Artikel 26 anvendes analogt.

2.   I øvrigt er operatøren kun ansvarlig for helt eller delvist tab af eller skade på genstande, håndbagage eller dyr, som passageren skal holde opsyn med i henhold til artikel 15, hvis skaden skyldes en fejl fra operatørens side. De andre artikler i Afsnit IV, med undtagelse af artikel 51, og Afsnit VI gælder ikke i disse tilfælde.

Artikel 34

Begrænsning af skadeserstatning i tilfælde af tab af eller skade på genstande

Når operatøren er ansvarlig i medfør af artikel 33, stk. 1, skal denne betale erstatning op til et beløb på 1 400 regningsenheder til hver passager.

Artikel 35

Fritagelse for ansvar

Operatøren er ikke ansvarlig i forhold til passageren for skader, der skyldes, at passageren ikke overholder forskrifter fra told- og andre administrative myndigheder.

DEL 2

Rejsegods

Artikel 36

Grundlag for ansvar

1.   Operatøren er ansvarlig for tab, der skyldes helt eller delvist tab af eller skade på rejsegods fra indskrivningstidspunktet og til udleveringen, samt for forsinkelse i forbindelse med udleveringen.

2.   Operatøren fritages for dette ansvar, i det omfang tabet af, beskadigelsen eller den forsinkede leveringen skyldes en fejl fra passagerens side, en ordre fra denne, der ikke er foranlediget af en fejl fra operatørens side, en fejl ved rejsegodsets art eller forhold, som operatøren ikke har kunnet undgå, og hvis konsekvenser operatøren ikke har kunnet forebygge.

3.   Operatøren fritages for dette ansvar, i tilfælde af at tabet eller skaden skyldes en af de særlige situationer, der er forbundet med en eller flere af følgende nedenfor nævnte forhold:

| a) | manglende eller mangelfuld emballage |
| --- | --- |

a)

manglende eller mangelfuld emballage

| b) | det indskrevne rejsegods særlige beskaffenhed |
| --- | --- |

b)

det indskrevne rejsegods særlige beskaffenhed

| c) | indlevering af genstande, som er udelukket fra befordring som indskrevet rejsegods. |
| --- | --- |

c)

indlevering af genstande, som er udelukket fra befordring som indskrevet rejsegods.

Artikel 37

Bevisbyrde

1.   Beviset for, at tabet, beskadigelsen eller den forsinkede levering er forårsaget af en af de i artikel 36, stk. 2, omhandlede forhold, påhviler operatøren.

2.   Godtgør operatøren, at tabet eller beskadigelsen efter omstændighederne i det pågældende tilfælde har kunnet skyldes en eller flere af de i artikel 36, stk. 3, omhandlede særlige farer, formodes skaden at have denne årsag. Rettighedshaveren har dog ret til at bevise, at skaden ikke helt eller delvis er forårsaget ved en af disse farer.

Artikel 38

Efterfølgende operatører

Når en befordring, der er genstand for en enkelt befordringskontrakt, udføres af flere på hinanden efterfølgende operatører, som tager ansvaret for rejsegodset med bagagebeviset eller køretøjet med befordringsbeviset, er disse, hvad angår befordringen af rejsegodset eller af køretøjerne part i befordringskontrakten i overensstemmelse med de kontraktmæssige betingelser på bagagebeviset eller på befordringsbeviset og er forpligtede i forhold til disse dokumenter. I så tilfælde er hver enkelt operatør ansvarlig for udførelsen af befordringen på den samlede strækning til udleveringen.

Artikel 39

Stedfortrædende operatør

1.   Når operatøren, helt eller delvis, har overdraget udførelsen af befordringen til en stedfortrædende operatør, hvad enten dette sker inden for en i kontrakten nævnt rettighed eller ej, er operatøren alligevel ansvarlig for hele befordringen.

2.   Alle bestemmelser i nærværende fælles regler omhandlende ansvar for operatøren gælder ligeledes for en stedfortrædende operatør for den del af befordringen, denne udfører. Artikel 48 og 52 gælder i forbindelse med søgsmål mod ansatte hos den stedfortrædende operatør eller alle andre personer, som den stedfortrædende operatør benytter til at udføre befordringen.

3.   Enhver særaftale, gennem hvilken operatøren påtager sig forpligtelser, som ikke pålægges i henhold til nærværende fælles regler, eller giver afkald på rettigheder, som gives gennem disse fælles regler, har ikke gyldighed i forhold til en stedfortrædende operatør, der ikke udtrykkeligt og i skriftlig form har accepteret denne. Hvad enten den stedfortrædende operatør har accepteret denne aftale eller ej, er operatøren stadig bundet af sine forpligtelser eller de afkald, der er en følge af den omtalte særaftale.

4.   Når og for så vidt operatøren og den stedfortrædende operatør er ansvarlige, hæfter de solidarisk.

5.   Det samlede beløb, der skal betales i skadeserstatning af operatøren, den stedfortrædende operatør, samt af ansatte eller alle andre personer, som disse benytter til at udføre befordringen, kan ikke overstige det maksimumbeløb, der er omtalt i nærværende fælles regler.

6.   Nærværende artikel berører ikke de muligheder for regres, der kan være mellem operatøren og den stedfortrædende operatør.

Artikel 40

Formodning om tab af rejsegods

1.   Rettighedshaveren kan uden at fremlægge andet bevis betragte et stykke indskrevet rejsegods som tabt, hvis det ikke er udleveret fjorten dage efter, at det blev forlangt udleveret i henhold til artikel 22, stk. 3.

2.   Genfindes et som tabt betragtet stykke indskrevet rejsegods inden et år efter, at det blev forlangt udleveret, skal operatøren underrette rettighedshaveren, såfremt dennes adresse kendes eller kan fremskaffes.

3.   Rettighedshaveren kan inden tredive dage efter modtagelsen af den i stk. 2 omtalte meddelelse forlange, at det indskrevne rejsegods skal udleveres. I dette tilfælde skal rettighedshaveren betale befordringsomkostningerne fra afsendelsesstedet til det sted, hvor udleveringen finder sted, og tilbagebetale den udbetalte erstatning med fradrag af de i denne indbefattede omkostninger. Retten til erstatning for forsinket levering efter artikel 43 berøres dog ikke heraf.

4.   Hvis det genfundne rejsegods ikke forlanges udleveret inden for den i stk. 3 fastsatte frist, eller hvis det genfindes mere end et år efter kravet om udlevering, råder operatøren over det i henhold til gældende love og forskrifter på det sted, hvor rejsegodset befinder sig.

Artikel 41

Erstatning ved tab

1.   Ved helt eller delvist tab af indskrevet rejsegods skal operatøren uden nogen yderligere skadeserstatning betale:

| a) | når skadens størrelse er påvist, en hertil svarende erstatning, som dog ikke kan overstige 80 regningsenheder pr. kilogram manglende bruttovægt eller 1 200 regningsenheder pr. kolli rejsegods |
| --- | --- |

a)

når skadens størrelse er påvist, en hertil svarende erstatning, som dog ikke kan overstige 80 regningsenheder pr. kilogram manglende bruttovægt eller 1 200 regningsenheder pr. kolli rejsegods

| b) | når skadens størrelse ikke er påvist, en erstatning på 20 regningsenheder pr. kilogram bruttovægt eller 300 regningsenheder pr. kolli rejsegods. |
| --- | --- |

b)

når skadens størrelse ikke er påvist, en erstatning på 20 regningsenheder pr. kilogram bruttovægt eller 300 regningsenheder pr. kolli rejsegods.

Det bestemmes ved de Almindelige befordringsbetingelser, om der skal ydes erstatning pr. manglende kilogram eller pr. manglende kolli rejsegods.

2.   Desuden skal operatøren tilbagebetale fragten og andre beløb, der er betalt i forbindelse med befordringen af det tabte indskrevne rejsegods, samt toldafgifter eller andre allerede erlagte afgifter.

Artikel 42

Erstatning ved beskadigelse

1.   Ved beskadigelse af det indskrevne rejsegods skal operatøren uden nogen yderligere skadeserstatning betale erstatning svarende til rejsegodsets værdiforringelse.

2.   Erstatningen kan ikke overstige:

| a) | hvis det samlede rejsegods er forringet i værdi ved beskadigelsen, det beløb, som skulle betales ved fuldstændigt tab |
| --- | --- |

a)

hvis det samlede rejsegods er forringet i værdi ved beskadigelsen, det beløb, som skulle betales ved fuldstændigt tab

| b) | hvis kun en del af rejsegodset er forringet i værdi ved beskadigelsen, det beløb, som skulle betales, hvis den værdiforringede del var gået tabt. |
| --- | --- |

b)

hvis kun en del af rejsegodset er forringet i værdi ved beskadigelsen, det beløb, som skulle betales, hvis den værdiforringede del var gået tabt.

Artikel 43

Erstatning ved forsinket levering

1.   Ved forsinket levering af det indskrevne rejsegods skal operatøren for hver påbegyndt fireogtyve timer regnet fra det tidspunkt, da rejsegodset blev forlangt udleveret, dog højst for fjorten dage, betale:

| a) | når rettighedshaveren påviser, at der ved forsinkelsen er opstået et tab, herunder en beskadigelse, en erstatning svarende til tabets størrelse indtil et maksimumbeløb på 0,80 regningsenheder pr. kilogram bruttovægt eller på 14 regningsenheder pr. kolli af det for sent leverede rejsegods |
| --- | --- |

a)

når rettighedshaveren påviser, at der ved forsinkelsen er opstået et tab, herunder en beskadigelse, en erstatning svarende til tabets størrelse indtil et maksimumbeløb på 0,80 regningsenheder pr. kilogram bruttovægt eller på 14 regningsenheder pr. kolli af det for sent leverede rejsegods

| b) | når rettighedshaveren ikke påviser, at der ved forsinkelsen er opstået tab, en erstatning på 0,14 regningsenheder pr. kilogram bruttovægt eller på 2,80 regningsenheder pr. kolli, der er for sent leveret. |
| --- | --- |

b)

når rettighedshaveren ikke påviser, at der ved forsinkelsen er opstået tab, en erstatning på 0,14 regningsenheder pr. kilogram bruttovægt eller på 2,80 regningsenheder pr. kolli, der er for sent leveret.

Det bestemmes ved de Almindelige befordringsbetingelser, om der skal ydes erstatning pr. manglende kilogram eller pr. manglende kolli rejsegods.

2.   Ved fuldstændigt tab af indskrevet rejsegods ydes der ikke erstatning efter stk. 1 ved siden af den i artikel 41 omhandlede erstatning.

3.   Ved delvist tab af indskrevet rejsegods ydes erstatning efter stk. 1 for den del, der ikke er gået tabt.

4.   Ved beskadigelse af indskrevet rejsegods, der ikke er en følge af forsinket levering, ydes erstatning efter stk. 1 eventuelt ved siden af den i artikel 42 omhandlede erstatning.

5.   I intet tilfælde kan erstatningen efter stk. 1 sammen med de i artikel 41 og 42 omhandlede erstatninger overstige den erstatning, som skulle ydes, hvis rejsegodset var gået fuldstændigt tabt.

DEL 3

Køretøjer

Artikel 44

Erstatning ved forsinkelse

1.   Hvis et køretøj på grund af en omstændighed, der kan tilskrives operatøren, bliver læsset for sent, eller bliver det leveret for sent, skal operatøren, når rettighedshaveren beviser, at der derved er opstået et tab, betale en erstatning, hvis størrelse ikke kan overstige prisen for befordringen af køretøjet.

2.   Hvis der på grund af en omstændighed, der kan tilskrives operatøren, opstår en forsinkelse ved læsningen, og rettighedshaveren som følge heraf giver afkald på gennemførelse af befordringskontrakten, tilbagebetales prisen for befordringen. Herudover kan rettighedshaveren forlange en erstatning, hvis størrelse ikke kan overstige prisen for befordringen af køretøjet, hvis det påvises, at der som følge af forsinkelsen er opstået et tab.

Artikel 45

Erstatning ved tab

Ved helt eller delvist tab af et køretøj beregnes den erstatning, som for det påviste tab skal betales til rettighedshaveren, efter køretøjets normale handelsværdi. Denne værdi kan ikke være på over 8 000 regningsenheder. En påhængsvogn med eller uden last betragtes som et selvstændigt køretøj.

Artikel 46

Ansvar i forbindelse med andre genstande

1.   Med hensyn til andre genstande efterladt i køretøjet eller som befinder sig i bagagerum (f.eks. bagage- eller skibokse), der er solidt fastgjort til køretøjet, er operatøren kun ansvarlig for skade forvoldt på grund af fejl fra dennes side. Den samlede skadeserstatning kan ikke overstige 1 400 regningsenheder.

2.   For så vidt angår genstande fastgjort uden på køretøjet, herunder de bagagebokse, der er omtalt i stk. 1, er operatøren kun ansvarlig, hvis det kan bevises, at skaden er opstået på grund af en handling eller en undladelse fra operatørens side, enten for med fortsæt at forvolde en sådan skade eller uden omtanke eller vel vidende om, at en sådan skade sandsynligvis ville ske.

Artikel 47

Gældende retsregler

Med forbehold for bestemmelserne i nærværende afsnit, gælder bestemmelserne om ansvar i forhold til rejsegods i afsnit 2 for køretøjer.

Afsnit IV

Fælles bestemmelser

Artikel 48

Bortfald af ret til påberåbelse af begrænset ansvar

Begrænsning af ansvar, sådan som det er fastsat i nærværende fælles regler samt de bestemmelser, der findes i national lovgivning, der begrænser skadeserstatningernes størrelse til et bestemt beløb, gælder ikke, hvis det kan bevises, at skaden er opstået på grund af en handling eller en undladelse fra operatørens side, enten for med fortsæt at forvolde en sådan skade eller uden omtanke eller vel vidende om, at en sådan skade sandsynligvis ville ske.

Artikel 49

Omregningskurs og renter

1.   Når beregningen af skadeserstatningen indebærer omregning af beløb udtrykt i fremmed valuta, sker omregningen i overensstemmelse med den kurs, der gælder på den pågældende dag på stedet for betalingen.

2.   Rettighedshaveren kan kræve renter af skadeserstatningen, beregnet som fem procent pro anno, regnet fra den dag kravet er fremsat i henhold til artikel 55 eller, hvis der ikke er fremsat noget krav, fra den dag retsligt krav rejses.

3.   Dog beregnes renter, med hensyn til skadeserstatninger i henhold til artikel 27 og 28, først fra den dag, da de begivenheder, der tjener til udmåling af skadeserstatningen, er sket, hvis denne dag ligger senere end den dag, da kravet fremsættes eller retsligt krav rejses.

4.   For indskrevet rejsegods betales kun renter, hvis erstatningen overstiger 16 regningsenheder pr. bagagebevis.

5.   Fremlægger rettighedshaveren ikke inden for en passende givet frist de bilag for operatøren, der er nødvendige for en endelig afgørelse af kravet, ophører renten at løbe fra udløbet af denne frist og indtil afleveringen af bilagene.

Artikel 50

Ansvar i tilfælde af atomuheld

Operatøren er fritaget for det ansvar, som påhviler denne efter de fælles regler, når skaden er forårsaget af et atomuheld, og den, der driver atomanlægget, eller en med denne ligestillet person efter en stats love og forskrifter om ansvar på kerneenergiens område hæfter for sådanne skader.

Artikel 51

Personer som operatøren er ansvarlig for

Operatøren er ansvarlig for sit personale og andre personer, som denne benytter til at udføre befordringen, når dette personale eller disse personer udøver deres hverv. Infrastrukturforvalterne af de strækninger, hvor befordringen foregår, betragtes som personer, som operatøren benytter for at få udført befordringen.

Artikel 52

Andre klagemuligheder

1.   I alle tilfælde, hvor de fælles regler finder anvendelse, kan et erstatningskrav mod operatøren, uanset på hvilket grundlag det hviler, kun gøres gældende i henhold til de betingelser og begrænsninger, der findes i de fælles regler.

2.   Det samme gælder for krav mod personalet og andre personer, for hvilke operatøren er ansvarlig efter artikel 51.

KAPITEL V

PASSAGERENS ANSVAR

Artikel 53

Særlige principper i forbindelse med ansvar

Passageren er ansvarlig i forhold til operatøren for enhver skade:

| a) | der skyldes tilsidesættelse af de forpligtelser der gælder i medfør af






  1. | artikel 10, 14 og 20 |
| --- | --- | --- |

a)

der skyldes tilsidesættelse af de forpligtelser der gælder i medfør af

1.

artikel 10, 14 og 20

| 2. | de særlige bestemmelser vedrørende befordring af køretøjer indeholdt i de Almindelige befordringsbetingelser, eller |
| --- | --- |

2.

de særlige bestemmelser vedrørende befordring af køretøjer indeholdt i de Almindelige befordringsbetingelser, eller

| 3. | Reglement for international befordring af farligt gods med jernbane (RID), eller |
| --- | --- |

3.

Reglement for international befordring af farligt gods med jernbane (RID), eller

| b) | som skyldes genstande eller dyr, som passageren medbringer, medmindre passageren beviser, at skaden er forårsaget af forhold, som en ansvarsbevidst passager, trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger denne ikke har kunnet afværge. Denne bestemmelse påvirker ikke det ansvar, der påhviler operatøren i medfør af artiklerne 26 og 33, stk. 1. |
| --- | --- |

b)

som skyldes genstande eller dyr, som passageren medbringer, medmindre passageren beviser, at skaden er forårsaget af forhold, som en ansvarsbevidst passager, trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger denne ikke har kunnet afværge. Denne bestemmelse påvirker ikke det ansvar, der påhviler operatøren i medfør af artiklerne 26 og 33, stk. 1.

Kapitel VI

Sagsanlæg

Artikel 54

Konstatering af delvis tab eller skade

1.   Når operatøren opdager eller formoder eller rettighedshaveren hævder, at en genstand, der skulle befordres af operatøren (indskrevet rejsegods, køretøjer) er gået helt eller delvis tabt eller er blevet beskadiget, skal operatøren straks og om muligt i overværelse af rettighedshaveren udfærdige en rapport, hvorved, alt efter skadens art, genstandens tilstand og så vidt muligt skadens omfang, dens årsag og tidspunktet for dens opståen fastslås.

2.   En kopi af denne rapport skal udleveres gratis til rettighedshaveren.

3.   Hvis indholdet i denne rapport ikke kan godkendes af rettighedshaveren, kan denne forlange, at rejsegodsets eller køretøjets tilstand samt skadens årsag og omfang fastslås af en af parterne udpeget eller en beskikket sagkyndig. Fremgangsmåden retter sig efter love og bestemmelser i den stat, hvor konstateringen finder sted.

Artikel 55

Klager

1.   Klager vedrørende operatørens ansvar for passagerers død og tilskadekomst skal indgives skriftligt til den operatør, mod hvem der rejses retsligt krav. I tilfælde af en befordring, der er genstand for en enkelt befordringskontrakt, og som udføres af flere efterfølgende operatører, kan kravet ligeledes stilles over for den første og den sidste operatør samt over for den operatør, der i den stat, hvor passagerens har ophold eller har sin normale adresse, har sit hovedsæde eller en filial eller den afdeling, som har indgået befordringskontrakten.

2.   Andre krav vedrørende befordringskontrakten skal indgives skriftligt til den operatør, der er omtalt i artikel 56, stk. 2 og 3.

3.   De bilag, som rettighedshaveren finder det nyttigt at vedlægge sin klage, skal fremlægges enten i original eller i kopi, i givet fald behørigt attesteret, hvis operatøren kræver det. Under klagens behandling kan operatøren kræve at få udleveret rejsehjemlen, bagagebeviset og befordringsbeviset.

Artikel 56

Operatører mod hvilke der kan anlægges søgsmål

1.   Erstatningssøgsmål på grundlag af operatørens ansvar for passagerens død eller tilskadekomst kan kun anlægges mod den ifølge artikel 26, stk. 5, ansvarlige operatør.

2.   Med forbehold for stk. 4 kan andre erstatningssøgsmål vedrørende befordringskontrakten kun fremsættes over for den første eller den sidste operatør eller mod den operatør, som udførte befordringen på den strækning, hvor den begivenhed fandt sted, der var årsag til, at der anlægges søgsmål.

3.   I tilfælde af at befordringen udføres af flere efterfølgende operatører, kan der rejses søgsmål mod den operatør, der skulle udlevere rejsegodset eller køretøjet, som med dennes samtykke er påført bagagebeviset eller befordringsbeviset, i henhold til stk. 2, selv om denne ikke har modtaget rejsegodset eller køretøjet.

4.   Søgsmål om tilbagebetaling af et i henhold til befordringskontrakten betalt beløb kan rettes mod den operatør, der har opkrævet beløbet, eller mod den jernbane, til hvis fordel det er opkrævet.

5.   Retsligt krav kan fremsættes mod en anden operatør end de i stk. 2 og 4 omtalte, når det fremkommer som kontrasøgsmål eller indsigelse, og hovedsøgsmålet grunder sig på samme befordringskontrakt.

6.   I det omfang hvor nærværende fælles regler gælder for en stedfortrædende operatør, kan retslige krav ligeledes gøres gældende mod denne.

7.   Hvis sagsøgeren har valget mellem flere operatører, ophører denne ret til at vælge, så snart der er anlagt sag mod en af disse operatører; dette gælder ligeledes, hvis sagsøgeren har valget mellem en eller flere operatører og en stedfortrædende operatør.

Artikel 58

Bortfald af krav i tilfælde af passagerers død og tilskadekomst

1.   Alle krav fra rettighedshaveren på grundlag af operatørens ansvar for passagerers død og tilskadekomst er bortfaldet, hvis rettighedshaveren ikke senest tolv måneder efter, at denne er blevet bekendt med skaden, anmelder denne til en af de operatører, til hvilken kravet kan stilles i medfør af artikel 55, stk. 1. Hvis den erstatningsberettigede anmelder skaden mundtligt til operatøren, skal denne udlevere en attestering af denne mundtlige anmeldelse.

2.   Erstatningskravet bortfalder dog ikke, når:

| a) | den erstatningsberettigede inden den i stk. 1 nævnte frist fremmer sit krav over for en af de i artikel 55, stk. 1, nævnte operatører |
| --- | --- |

a)

den erstatningsberettigede inden den i stk. 1 nævnte frist fremmer sit krav over for en af de i artikel 55, stk. 1, nævnte operatører

| b) | den ansvarlige operatør, inden for den i stk. 1 nævnte frist, ad anden vej har fået kendskab til passagerens ulykkestilfælde |
| --- | --- |

b)

den ansvarlige operatør, inden for den i stk. 1 nævnte frist, ad anden vej har fået kendskab til passagerens ulykkestilfælde

| c) | undladelse eller forsinkelse af anmeldelsen af ulykkestilfældet skyldes omstændigheder, som ikke kan bebrejdes den erstatningsberettigede |
| --- | --- |

c)

undladelse eller forsinkelse af anmeldelsen af ulykkestilfældet skyldes omstændigheder, som ikke kan bebrejdes den erstatningsberettigede

| d) | den erstatningsberettigede beviser, at operatøren er skyld i ulykkestilfældet. |
| --- | --- |

d)

den erstatningsberettigede beviser, at operatøren er skyld i ulykkestilfældet.

Artikel 59

Bortfald af krav hidrørende fra befordring af rejsegods

1.   Ved rettighedshaverens modtagelse af det indskrevne rejsegods bortfalder ethvert fra befordringskontrakten stammende krav mod operatøren for delvist tab, beskadigelse eller forsinket levering.

2.   Kravene bortfalder dog ikke:

| a) | ved delvist tab eller ved beskadigelse, hvis






  1. | tabet eller beskadigelsen er fastslået efter artikel 54 inden rettighedshaverens modtagelse af det indskrevne rejsegods |
| --- | --- | --- |

a)

ved delvist tab eller ved beskadigelse, hvis

1.

tabet eller beskadigelsen er fastslået efter artikel 54 inden rettighedshaverens modtagelse af det indskrevne rejsegods

| 2. | den konstatering, der skulle være sket efter artikel 54, alene på grund af operatørens fejl ikke er blevet foretaget |
| --- | --- |

2.

den konstatering, der skulle være sket efter artikel 54, alene på grund af operatørens fejl ikke er blevet foretaget

| b) | ved ikke udvendigt synlig skade, som først fastslås efter rettighedshaveren modtagelse af det indskrevne rejsegods, hvis rettighedshaveren






  1. | forlanger konstatering af skaden i henhold til artikel 54, straks efter at skaden er opdaget og senest tre dage efter modtagelsen af det indskrevne rejsegods og |
| --- | --- | --- |

b)

ved ikke udvendigt synlig skade, som først fastslås efter rettighedshaveren modtagelse af det indskrevne rejsegods, hvis rettighedshaveren

1.

forlanger konstatering af skaden i henhold til artikel 54, straks efter at skaden er opdaget og senest tre dage efter modtagelsen af det indskrevne rejsegods og

| 2. | herudover beviser, at skaden er sket i tiden mellem overdragelsen til operatøren og udleveringen |
| --- | --- |

2.

herudover beviser, at skaden er sket i tiden mellem overdragelsen til operatøren og udleveringen

| c) | ved forsinket levering, når rettighedshaveren inden enogtyve dage fremsætter sit krav over for en af de i artikel 56, stk. 3, nævnte operatører |
| --- | --- |

c)

ved forsinket levering, når rettighedshaveren inden enogtyve dage fremsætter sit krav over for en af de i artikel 56, stk. 3, nævnte operatører

| d) | når rettighedshaveren beviser, at skaden skyldes en fejl fra operatørens side. |
| --- | --- |

d)

når rettighedshaveren beviser, at skaden skyldes en fejl fra operatørens side.

Artikel 60

Forældelse af krav

1.   Erstatningssøgsmål på grundlag af operatørens ansvar for passagerers død og tilskadekomst forældes:

| a) | for passageren på tre år, regnet fra dagen efter ulykkestilfældet |
| --- | --- |

a)

for passageren på tre år, regnet fra dagen efter ulykkestilfældet

| b) | for andre erstatningsberettigede på tre år, regnet fra dagen efter passagerens død, dog senest fem år, regnet fra dagen efter ulykkestilfældet. |
| --- | --- |

b)

for andre erstatningsberettigede på tre år, regnet fra dagen efter passagerens død, dog senest fem år, regnet fra dagen efter ulykkestilfældet.

2.   Andre krav stammende fra befordringskontrakten forældes efter et års forløb. Forældelsen indtræder dog først efter to års forløb, når det drejer sig om krav i anledning af en med forsæt eller undladelse forvoldt skade, enten for med fortsæt at forvolde en sådan skade eller uden omtanke eller vel vidende om, at en sådan skade sandsynligvis ville ske.

3.   Forældelsen efter stk. 2 løber:

| a) | ved krav om erstatning for fuldstændigt tab fra fjortende dag efter udløbet af den frist, der er fastsat i artikel 22, stk. 3 |
| --- | --- |

a)

ved krav om erstatning for fuldstændigt tab fra fjortende dag efter udløbet af den frist, der er fastsat i artikel 22, stk. 3

| b) | ved krav om erstatning for delvist tab, beskadigelse eller forsinket levering fra den dag, da udleveringen har fundet sted |
| --- | --- |

b)

ved krav om erstatning for delvist tab, beskadigelse eller forsinket levering fra den dag, da udleveringen har fundet sted

| c) | i alle andre tilfælde vedrørende befordringen af passageren fra den dag, da rejsehjemlens gyldighedstid udløber. |
| --- | --- |

c)

i alle andre tilfælde vedrørende befordringen af passageren fra den dag, da rejsehjemlens gyldighedstid udløber.

Den dag, fra hvilken forældelsesfristen regnes, medregnes ikke i denne frist.

4.   [...]

5.   [...]

6.   I øvrigt gælder national ret for opsættelse og afbrydelse af forældelsesfristen.

KAPITEL VII

OPERATØRERNES INDBYRDES FORHOLD

Artikel 61

Afregning mellem operatørerne

1.   Hver operatør skal betale de andre deltagende operatører den andel af befordringsprisen, der tilkommer dem, som enten er opkrævet eller skulle have været opkrævet. Afregningsmetoden mellem operatørerne fastsættes efter særlig aftale.

2.   Artikel 6, stk. 3, artikel 16, stk. 3, og artikel 25 gælder ligeledes vedrørende forhold mellem efterfølgende operatører.

Artikel 62

Regresret

1.   Den operatør, der efter nærværende fælles regler har betalt en erstatning, har ret til regres over for de operatører, der har deltaget i befordringen efter følgende bestemmelser:

| a) | Den operatør, der har forårsaget skaden, er eneansvarlig for denne. |
| --- | --- |

a)

Den operatør, der har forårsaget skaden, er eneansvarlig for denne.

| b) | Hvis flere operatører har forårsaget skaden, hæfter hver af dem for den skade, som denne har forårsaget; er det ikke muligt at fastslå hver operatørs ansvar, fordeles erstatningen mellem dem i henhold til litra c) |
| --- | --- |

b)

Hvis flere operatører har forårsaget skaden, hæfter hver af dem for den skade, som denne har forårsaget; er det ikke muligt at fastslå hver operatørs ansvar, fordeles erstatningen mellem dem i henhold til litra c)

| c) | Hvis det ikke kan bevises, at skaden er forårsaget af en eller flere operatører, fordeles erstatningen på samtlige operatører, der har deltaget i befordringen, med undtagelse af dem, som beviser, at skaden ikke er forvoldt af dem. Fordelingen sker i forhold til den del af befordringsprisen, der tilkommer hver enkelt operatør. |
| --- | --- |

c)

Hvis det ikke kan bevises, at skaden er forårsaget af en eller flere operatører, fordeles erstatningen på samtlige operatører, der har deltaget i befordringen, med undtagelse af dem, som beviser, at skaden ikke er forvoldt af dem. Fordelingen sker i forhold til den del af befordringsprisen, der tilkommer hver enkelt operatør.

2.   Hvis en af disse operatører er insolvent, fordeles den del, der påhviler denne, mellem alle de andre operatører, der har deltaget i befordringen i forhold til den del af befordringsprisen, der tilkommer hver enkelt.

Artikel 63

Fremgangsmåde ved regres

1.   Den operatør, hos hvem der søges regres efter artikel 62, kan ikke bestride retmæssigheden af den af den regressøgende operatør foretagne udbetaling, når erstatningen er retsligt fastsat, efter at retssagen er behørigt forkyndt, og denne operatør har haft mulighed for at intervenere i sagen. Domstolen i hovedsagen fastsætter frister for forkyndelse og intervention.

2.   Den operatør, der søger regres, skal søge alle operatører, med hvilke der ikke er opnået en mindelig ordning, under én og samme retssag; ellers fortabes regresretten over for de ikke indstævnede operatører.

3.   Domstolen skal afgøre alle de forelagte regressager ved én og samme dom.

4.   Den operatør, der ønsker at gøre sin regresret gældende, kan indbringe sagen for en domstol i den stat, hvor en af de operatører, der har deltaget i befordringen, har sit hovedsæde eller den filial eller den afdeling, der har indgået befordringskontrakten.

5.   Når søgsmålet skal anlægges mod flere operatører, kan den operatør, der har regresret, vælge, ved hvilken af de kompetente domstole i henhold til stk. 4 sagen skal indgives.

6.   Regressager kan ikke inddrages under erstatningssager, som er anlagt af rettighedshaveren i henhold til befordringskontrakten.

Artikel 64

Overenskomster om regres

Operatørerne kan frit aftale bestemmelser indbyrdes, der afviger fra artikel 61 og 62.

BILAG II

MINDSTEMÅL AF OPLYSNINGER, SOM SKAL GIVES AF JERNBANEVIRKSOMHEDERNE OG BILLETUDSTEDERNE

Del I: Oplysninger forud for rejsen

| — | Almindelige betingelser i forbindelse med kontrakten |
| --- | --- |

—

Almindelige betingelser i forbindelse med kontrakten

| — | Køreplaner og betingelser for den hurtigste rejse |
| --- | --- |

—

Køreplaner og betingelser for den hurtigste rejse

| — | Køreplaner og betingelser for
  alle tilgængelige billetter, herunder
  de billigste rejser
  [Ændring 125] |
| --- | --- |

—

Køreplaner og betingelser for
  alle tilgængelige billetter, herunder
  de billigste rejser
  [Ændring 125]

| — | Tilgængelighed, adgangsbetingelser og faciliteter i toget for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet i overensstemmelse med de i direktiv XXX fastlagte tilgængelighedskrav |
| --- | --- |

—

Tilgængelighed, adgangsbetingelser og faciliteter i toget for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet i overensstemmelse med de i direktiv XXX fastlagte tilgængelighedskrav

| — | Betingelser

  Ordninger
  for at medtage

  medtagelse af
  cykler [Ændring 126] |
| --- | --- |

—

Betingelser

  Ordninger
  for at medtage

  medtagelse af
  cykler [Ændring 126]

| — | Adgang
  for alle takstgrupper
  til pladser i ryger-
  og
  ikke-rygerkupeer

  ikke-rygerkupeer (
  og
  , om relevant, i rygerkupeer)
  , første- og andenklasseskupeer samt liggevogne og sovevogne [Ændring 127] |
| --- | --- |

—

Adgang
  for alle takstgrupper
  til pladser i ryger-
  og
  ikke-rygerkupeer

  ikke-rygerkupeer (
  og
  , om relevant, i rygerkupeer)
  , første- og andenklasseskupeer samt liggevogne og sovevogne [Ændring 127]

| — | Enhver hændelse, som kan afbryde eller forsinke rejsen

  Afbrydelser og forsinkelser (planlagt og i realtid) [Ændring 128] |
| --- | --- |

—

Enhver hændelse, som kan afbryde eller forsinke rejsen

  Afbrydelser og forsinkelser (planlagt og i realtid) [Ændring 128]

| — | Servicetilbud i toget
  , herunder wi-fi og toiletter [Ændring 129] |
| --- | --- |

—

Servicetilbud i toget
  , herunder wi-fi og toiletter [Ændring 129]

| — | Procedurer for udlevering af bortkommen bagage |
| --- | --- |

—

Procedurer for udlevering af bortkommen bagage

| — | Procedurer for indgivelse af klager |
| --- | --- |

—

Procedurer for indgivelse af klager

Del II: Oplysninger på rejsen

| — | Service i toget
  , herunder wi-fi [Ændring 130] |
| --- | --- |

—

Service i toget
  , herunder wi-fi [Ændring 130]

| — | Næste station |
| --- | --- |

—

Næste station

| — | Forsinkelser

  Afbrydelser og forsinkelser (planlagt og i realtid) [Ændring 131] |
| --- | --- |

—

Forsinkelser

  Afbrydelser og forsinkelser (planlagt og i realtid) [Ændring 131]

| — | Vigtigste tilslutningsforbindelser |
| --- | --- |

—

Vigtigste tilslutningsforbindelser

| — | Sikkerhedsforhold |
| --- | --- |

—

Sikkerhedsforhold

BILAG III

MINIMALE STANDARDER FOR SERVICEKVALITET

I.   Krav vedrørende jernbanevirksomheder

Senest den 30. juni hvert år skal jernbanevirksomheder offentliggøre servicekvalitetsrapporten for det foregående forretningsår på deres websted og sende den til det nationale håndhævelsesorgan og til Den Europæiske Unions Jernbaneagentur med henblik på offentliggørelse på dettes websted. Virksomheden skal offentliggøre rapporten på sit websted på sit eller sine officielle nationale sprog, og om muligt også på andre EU-sprog, samt et resumé på engelsk.

Servicekvalitetsrapporterne skal indeholde oplysninger om følgende som minimum:

| 1) | Forbindelsernes punktlighed og generelle principper for, hvordan jernbanevirksomhederne håndterer trafikforstyrrelser






  a) | forsinkelser






  i) | den samlede, gennemsnitlige forsinkelse angivet i procent for togforbindelserne opdelt på hver driftskategori (international, indenlandsk fjerntrafik, regional og byer/forstæder) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Forbindelsernes punktlighed og generelle principper for, hvordan jernbanevirksomhederne håndterer trafikforstyrrelser

a)

forsinkelser

i)

den samlede, gennemsnitlige forsinkelse angivet i procent for togforbindelserne opdelt på hver driftskategori (international, indenlandsk fjerntrafik, regional og byer/forstæder)

| ii) | togforbindelser med forsinket afgang angivet i procent |
| --- | --- |

ii)

togforbindelser med forsinket afgang angivet i procent

| iii) | togforbindelser med forsinket ankomst angivet i procent






  — | forsinkelser på under 60 minutter angivet i procent |
| --- | --- | --- |

iii)

togforbindelser med forsinket ankomst angivet i procent

—

forsinkelser på under 60 minutter angivet i procent

| — | forsinkelser på 60-119

  91
  -
  120
  minutter angivet i procent [Ændring 132] |
| --- | --- |

—

forsinkelser på 60-119

  91
  -
  120
  minutter angivet i procent [Ændring 132]

| — | forsinkelser på 120 minutter eller derover angivet i procent |
| --- | --- |

—

forsinkelser på 120 minutter eller derover angivet i procent

| b) | aflysninger af togforbindelser






  — | aflysning af togforbindelser angivet i procent opdelt på hver driftskategori (international, indenlandsk fjerntrafik, regional og byer/forstæder) |
| --- | --- | --- |

b)

aflysninger af togforbindelser

—

aflysning af togforbindelser angivet i procent opdelt på hver driftskategori (international, indenlandsk fjerntrafik, regional og byer/forstæder)

| c) | forordningens anvendelse i relation til forsinkelser og aflysninger af togforbindelser:






  i) | antal passagerer, som har modtaget bistand og assistance |
| --- | --- | --- |

c)

forordningens anvendelse i relation til forsinkelser og aflysninger af togforbindelser:

i)

antal passagerer, som har modtaget bistand og assistance

| ii) | omkostningerne ved at tilvejebringe denne bistand og assistance |
| --- | --- |

ii)

omkostningerne ved at tilvejebringe denne bistand og assistance

| iii) | antal passagerer, der fik tildelt erstatning |
| --- | --- |

iii)

antal passagerer, der fik tildelt erstatning

| iv) | omkostningerne ved den tildelte erstatning |
| --- | --- |

iv)

omkostningerne ved den tildelte erstatning

| 2) | Tilfredshedsundersøgelser blandt kunderne
  Følgende sæt af kategorier skal indgå som minimum:






  i) | togenes punktlighed |
| --- | --- | --- |

2)

Tilfredshedsundersøgelser blandt kunderne

Følgende sæt af kategorier skal indgå som minimum:

i)

togenes punktlighed

| ii) | oplysninger til passagererne i tilfælde af forsinkelser |
| --- | --- |

ii)

oplysninger til passagererne i tilfælde af forsinkelser

| iii) | nøjagtighed og disponibilitet af oplysninger om bord på tog |
| --- | --- |

iii)

nøjagtighed og disponibilitet af oplysninger om bord på tog

| iv) | vedligeholdelseskvalitet/togenes stand |
| --- | --- |

iv)

vedligeholdelseskvalitet/togenes stand

| v) | sikkerhedsniveauet om bord på tog |
| --- | --- |

v)

sikkerhedsniveauet om bord på tog

| vi) | renhedstilstand i toget |
| --- | --- |

vi)

renhedstilstand i toget

| vii) | afgivelse af nyttige oplysninger under hele rejsen
  , herunder vedrørende wi-fi og andre tjenester ombord [Ændring 133] |
| --- | --- |

vii)

afgivelse af nyttige oplysninger under hele rejsen
  , herunder vedrørende wi-fi og andre tjenester ombord [Ændring 133]

| viii) | disponibilitet af toiletter af god kvalitet om bord på alle tog |
| --- | --- |

viii)

disponibilitet af toiletter af god kvalitet om bord på alle tog

| ix) | en høj standard for stationernes renhedstilstand og vedligeholdelse |
| --- | --- |

ix)

en høj standard for stationernes renhedstilstand og vedligeholdelse

| x) | tilgængelighed af tog og ombordværende faciliteter, herunder tilgængelige toiletter |
| --- | --- |

x)

tilgængelighed af tog og ombordværende faciliteter, herunder tilgængelige toiletter

| xi) | antal hændelser og kvaliteten af den assistance, der reelt leveres til ombordværende personer med handicap og personer med nedsat mobilitet i overensstemmelse med artikel 24, uanset om en anmodning om assistance er afgivet på forhånd. |
| --- | --- |

xi)

antal hændelser og kvaliteten af den assistance, der reelt leveres til ombordværende personer med handicap og personer med nedsat mobilitet i overensstemmelse med artikel 24, uanset om en anmodning om assistance er afgivet på forhånd.

| 3) | Behandling af klager






  i) | antal klager og resultater |
| --- | --- | --- |

3)

Behandling af klager

i)

antal klager og resultater

| ii) | arten af klager |
| --- | --- |

ii)

arten af klager

| iii) | antal behandlede klager |
| --- | --- |

iii)

antal behandlede klager

| iv) | gennemsnitlig besvarelsestid |
| --- | --- |

iv)

gennemsnitlig besvarelsestid

| v) | eventuelle forbedringer — indførte foranstaltninger. |
| --- | --- |

v)

eventuelle forbedringer — indførte foranstaltninger.

| 4) | Assistance til personer med handicap og personer med nedsat mobilitet.






  — | antal tilfælde, hvor der er ydet assistance, opdelt på hver driftskategori (international, indenlandsk fjerntrafik, regional og byer/forstæder). |
| --- | --- | --- |

4)

Assistance til personer med handicap og personer med nedsat mobilitet.

—

antal tilfælde, hvor der er ydet assistance, opdelt på hver driftskategori (international, indenlandsk fjerntrafik, regional og byer/forstæder).

| 5) | Forstyrrelser






  — | forekomst og kort redegørelse for beredskabsplaner og krisestyringsplaner. |
| --- | --- | --- |

5)

Forstyrrelser

—

forekomst og kort redegørelse for beredskabsplaner og krisestyringsplaner.

II.   Krav vedrørende stationsledere og infrastrukturforvaltere

Servicekvalitetsrapporterne skal indeholde oplysninger om følgende som minimum:

| 1) | Oplysninger og billetter






  i) | procedure angående anmodninger om oplysninger på stationen |
| --- | --- | --- |

1)

Oplysninger og billetter

i)

procedure angående anmodninger om oplysninger på stationen

| ii) | procedure og muligheder for at oplyse om togkøreplaner, takster og perroner; kvaliteten af oplysningerne |
| --- | --- |

ii)

procedure og muligheder for at oplyse om togkøreplaner, takster og perroner; kvaliteten af oplysningerne

| iii) | skiltning med oplysninger om rettigheder og forpligtelser i henhold til forordningen og kontaktoplysninger på nationale håndhævelsesorganer |
| --- | --- |

iii)

skiltning med oplysninger om rettigheder og forpligtelser i henhold til forordningen og kontaktoplysninger på nationale håndhævelsesorganer

| iv) | billetsalgsfaciliteter |
| --- | --- |

iv)

billetsalgsfaciliteter

| v) | disponibelt personale på stationen med henblik på oplysninger og billetsalg |
| --- | --- |

v)

disponibelt personale på stationen med henblik på oplysninger og billetsalg

| vi) | tilvejebringelse af oplysninger til personer med handicap eller personer med nedsat mobilitet |
| --- | --- |

vi)

tilvejebringelse af oplysninger til personer med handicap eller personer med nedsat mobilitet

| 2) | Generelle principper for håndtering af trafikforstyrrelser






  i) | antal passagerer, som har modtaget bistand og assistance |
| --- | --- | --- |

2)

Generelle principper for håndtering af trafikforstyrrelser

i)

antal passagerer, som har modtaget bistand og assistance

| ii) | omkostningerne ved at tilvejebringe denne bistand og assistance |
| --- | --- |

ii)

omkostningerne ved at tilvejebringe denne bistand og assistance

| 3) | Beskrivelse af iværksatte foranstaltninger for at sikre stationsanlægs renhedstilstand (toiletter m.v.)






  i) | intervaller for rengøring |
| --- | --- | --- |

3)

Beskrivelse af iværksatte foranstaltninger for at sikre stationsanlægs renhedstilstand (toiletter m.v.)

i)

intervaller for rengøring

| ii) | disponibilitet af toiletter |
| --- | --- |

ii)

disponibilitet af toiletter

| 4) | Tilfredshedsundersøgelser blandt kunderne
  Følgende kategorier skal indgå som minimum:






  i) | oplysninger til passagererne i tilfælde af forsinkelser |
| --- | --- | --- |

4)

Tilfredshedsundersøgelser blandt kunderne

Følgende kategorier skal indgå som minimum:

i)

oplysninger til passagererne i tilfælde af forsinkelser

| ii) | nøjagtighed, disponibilitet og tilgængelighed af oplysninger om togtider/perroner |
| --- | --- |

ii)

nøjagtighed, disponibilitet og tilgængelighed af oplysninger om togtider/perroner

| iii) | sikkerhedsniveauet på stationen |
| --- | --- |

iii)

sikkerhedsniveauet på stationen

| iv) | besvarelsestid for anmodninger om oplysninger på stationer |
| --- | --- |

iv)

besvarelsestid for anmodninger om oplysninger på stationer

| v) | disponibilitet af toiletter af god kvalitet på stationen (herunder tilgængelighed) |
| --- | --- |

v)

disponibilitet af toiletter af god kvalitet på stationen (herunder tilgængelighed)

| vi) | stationers renhedstilstand og vedligeholdelse |
| --- | --- |

vi)

stationers renhedstilstand og vedligeholdelse

| vii) | stationers og stationsanlægs tilgængelighed
  , herunder trinløs adgang, rulletrapper, elevatorer og bagageramper [Ændring 134] |
| --- | --- |

vii)

stationers og stationsanlægs tilgængelighed
  , herunder trinløs adgang, rulletrapper, elevatorer og bagageramper [Ændring 134]

| viii) | antal hændelser og kvaliteten af den assistance, der leveres til personer med handicap og personer med nedsat mobilitet på stationen. |
| --- | --- |

viii)

antal hændelser og kvaliteten af den assistance, der leveres til personer med handicap og personer med nedsat mobilitet på stationen.

BILAG IV

PROCEDURE FOR KLAGEBEHANDLING FOR NATIONALE HÅNDHÆVELSESORGANER

I komplicerede sager, f.eks. sager med flere klager eller en række operatører, rejser på tværs af landegrænser eller ulykker i en anden medlemsstat end den, der har udstedt jernbanevirksomhedens licens, skal de nationale håndhævelsesorganer samarbejde om at udpege et »ledende« organ, der skal fungere som fælles kontaktpunkt for passagerer. Det gælder især tilfælde, hvor det er uklart, hvilket nationalt håndhævelsesorgan der har kompetencen, eller hvor det vil lette eller fremskynde løsningen af klagesagen. Alle berørte nationale håndhævelsesorganer skal samarbejde om at lette løsningen af klagesagen (herunder ved at udveksle oplysninger, bistå med oversættelse af dokumenter og fremskaffe oplysninger om omstændighederne ved indtrufne hændelser). Passagererne skal oplyses om, hvilket organ der fungerer som »ledende« organ.
  I alle tilfælde skal de nationale håndhævelsesorganer sikre overensstemmelse med forordning (EU) 2017/2394. [Ændring 135]

BILAG V

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Forordning (EF) nr. 1371/2007 | Nærværende forordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 1, litra a) | Artikel 1, litra a) |
| Artikel 1, litra b) | Artikel 1, litra b) |
| ---- | Artikel 1, litra c) |
| Artikel 1, litra c) | Artikel 1, litra d) |
| ---- | Artikel 1, litra e) |
| Artikel 1, litra d) | Artikel 1, litra f) |
| Artikel 1, litra e) | Artikel 1, litra g) |
| ---- | Artikel 1, litra h) |
| Artikel 1, litra f) | Artikel 1, litra i) |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 2, stk. 1 | Artikel 2, stk. 1 |
| Artikel 2, stk. 2 | ---- |
| Artikel 2, stk. 3 | ---- |
| Artikel 2, stk. 4 | ---- |
| Artikel 2, stk. 5 | ---- |
| Artikel 2, stk. 6 | ---- |
| Artikel 2, stk. 7 | ---- |
| ---- | Artikel 2, stk. 2 |
| ---- | Artikel 2, stk. 3 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 3, stk. 1 | Artikel 3, stk. 1 |
| Artikel 3, stk. 2 og 3 | ---- |
| Artikel 3, stk. 4 | Artikel 3, stk. 2 |
| Artikel 3, stk. 5 | Artikel 3, stk. 3 |
| Artikel 3, stk. 6 | Artikel 3, stk. 4 |
| Artikel 3, stk. 7 | Artikel 3, stk. 5 |
| Artikel 3, stk. 8 | Artikel 3, stk. 6 |
| Artikel 3, stk. 9 | Artikel 3, stk. 7 |
| Artikel 3, stk. 10 | Artikel 3, stk. 8 |
| ---- | Artikel 3, stk. 9 |
| ---- | Artikel 3, stk. 10 |
| Artikel 3, stk. 11 | Artikel 3, stk. 11 |
| ---- | Artikel 3, stk. 12 |
| Artikel 3, stk. 12 | Artikel 3, stk. 13 |
| Artikel 3, stk. 13 | Artikel 3, stk. 14 |
| Artikel 3, stk. 14 | ---- |
| Artikel 3, stk. 15 | Artikel 3, stk. 16 |
| Artikel 3, stk. 16 | Artikel 3, stk. 17 |
| Artikel 3, stk. 17 | Artikel 3, stk. 18 |
| ---- | Artikel 3, stk. 19 |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| ---- | Artikel 5 |
| Artikel 5 | Artikel 6 |
| Artikel 6 | Artikel 7 |
| Artikel 7 | Artikel 8 |
| Artikel 8 | Artikel 9 |
| ---- | Artikel 9, stk. 4 |
| Artikel 9 | Artikel 10 |
| Artikel 9, stk. 3 | ---- |
| ---- | Artikel 10, stk. 5 og 6 |
| Artikel 10 | ---- |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Artikel 12, stk. 2 | ---- |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Artikel 14 | Artikel 14 |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Artikel 16 | Artikel 16 |
| ---- | Artikel 16, stk. 2 og 3 |
| Artikel 17 | Artikel 17 |
| ---- | Artikel 17, stk. 8 |
| Artikel 18 | Artikel 18 |
| ---- | Artikel 18, stk. 6 |
| ---- | Artikel 19 |
| Artikel 19 | Artikel 20 |
| Artikel 20 | Artikel 21 |
| Artikel 21, stk. 1 | ---- |
| Artikel 21, stk. 2 | Artikel 22, stk. 2, og artikel 23, stk. 2 |
| Artikel 22 | Artikel 22 |
| Artikel 22, stk. 2 | ---- |
| ---- | Artikel 22, stk. 4 |
| Artikel 23 | Artikel 23 |
| ---- | Artikel 23, stk. 4 |
| Artikel 24 | Artikel 24 |
| Artikel 25 | Artikel 25, stk. 1, 2 og 3 |
| ---- | Artikel 26 |
| Artikel 26 | Artikel 27 |
| Artikel 27 | Artikel 28 |
| ---- | Artikel 28, stk. 3 |
| Artikel 27, stk. 3 | Artikel 28, stk. 4 |
| Artikel 28 | Artikel 29 |
| Artikel 29 | Artikel 30 |
| Artikel 30 | Artikel 31 |
| ---- | Artikel 32 og 33 |
| Artikel 31 | Artikel 34 |
| ---- | Artikel 34, stk. 1 og 3 |
| Artikel 32 | Artikel 35 |
| Artikel 33 | ---- |
| Artikel 34 | Artikel 36 |
| Artikel 35 | ---- |
| ---- | Artikel 37 |
| Artikel 36 | Artikel 38 |
| ---- | Artikel 39 |
| Artikel 37 | Artikel 40 |
| Bilag I | Bilag I |
| Bilag II | Bilag II |
| Bilag III | Bilag III |
| ---- | Bilag IV og V |

Forordning (EF) nr. 1371/2007

Nærværende forordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1, litra a)

Artikel 1, litra a)

Artikel 1, litra b)

Artikel 1, litra b)

----

Artikel 1, litra c)

Artikel 1, litra c)

Artikel 1, litra d)

----

Artikel 1, litra e)

Artikel 1, litra d)

Artikel 1, litra f)

Artikel 1, litra e)

Artikel 1, litra g)

----

Artikel 1, litra h)

Artikel 1, litra f)

Artikel 1, litra i)

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 2, stk. 1

Artikel 2, stk. 1

Artikel 2, stk. 2

----

Artikel 2, stk. 3

----

Artikel 2, stk. 4

----

Artikel 2, stk. 5

----

Artikel 2, stk. 6

----

Artikel 2, stk. 7

----

----

Artikel 2, stk. 2

----

Artikel 2, stk. 3

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 3, stk. 1

Artikel 3, stk. 1

Artikel 3, stk. 2 og 3

----

Artikel 3, stk. 4

Artikel 3, stk. 2

Artikel 3, stk. 5

Artikel 3, stk. 3

Artikel 3, stk. 6

Artikel 3, stk. 4

Artikel 3, stk. 7

Artikel 3, stk. 5

Artikel 3, stk. 8

Artikel 3, stk. 6

Artikel 3, stk. 9

Artikel 3, stk. 7

Artikel 3, stk. 10

Artikel 3, stk. 8

----

Artikel 3, stk. 9

----

Artikel 3, stk. 10

Artikel 3, stk. 11

Artikel 3, stk. 11

----

Artikel 3, stk. 12

Artikel 3, stk. 12

Artikel 3, stk. 13

Artikel 3, stk. 13

Artikel 3, stk. 14

Artikel 3, stk. 14

----

Artikel 3, stk. 15

Artikel 3, stk. 16

Artikel 3, stk. 16

Artikel 3, stk. 17

Artikel 3, stk. 17

Artikel 3, stk. 18

----

Artikel 3, stk. 19

Artikel 4

Artikel 4

----

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

----

Artikel 9, stk. 4

Artikel 9

Artikel 10

Artikel 9, stk. 3

----

----

Artikel 10, stk. 5 og 6

Artikel 10

----

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12

Artikel 12

Artikel 12, stk. 2

----

Artikel 13

Artikel 13

Artikel 14

Artikel 14

Artikel 15

Artikel 15

Artikel 16

Artikel 16

----

Artikel 16, stk. 2 og 3

Artikel 17

Artikel 17

----

Artikel 17, stk. 8

Artikel 18

Artikel 18

----

Artikel 18, stk. 6

----

Artikel 19

Artikel 19

Artikel 20

Artikel 20

Artikel 21

Artikel 21, stk. 1

----

Artikel 21, stk. 2

Artikel 22, stk. 2, og artikel 23, stk. 2

Artikel 22

Artikel 22

Artikel 22, stk. 2

----

----

Artikel 22, stk. 4

Artikel 23

Artikel 23

----

Artikel 23, stk. 4

Artikel 24

Artikel 24

Artikel 25

Artikel 25, stk. 1, 2 og 3

----

Artikel 26

Artikel 26

Artikel 27

Artikel 27

Artikel 28

----

Artikel 28, stk. 3

Artikel 27, stk. 3

Artikel 28, stk. 4

Artikel 28

Artikel 29

Artikel 29

Artikel 30

Artikel 30

Artikel 31

----

Artikel 32 og 33

Artikel 31

Artikel 34

----

Artikel 34, stk. 1 og 3

Artikel 32

Artikel 35

Artikel 33

----

Artikel 34

Artikel 36

Artikel 35

----

----

Artikel 37

Artikel 36

Artikel 38

----

Artikel 39

Artikel 37

Artikel 40

Bilag I

Bilag I

Bilag II

Bilag II

Bilag III

Bilag III

----

Bilag IV og V

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/348 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/348

---

P8_TA(2018)0463

Persistente organiske miljøgifte ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om persistente organiske miljøgifte (omarbejdning) (COM(2018)0144 — C8-0124/2018 — 2018/0070(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure — omarbejdning)

(2020/C 363/37)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Ved gennemførelsen af konventionens bestemmelser på EU-plan, er det nødvendigt at sikre samordning og sammenhæng med bestemmelserne i 
  Rotterdam konventionen
  om proceduren for forudgående informeret samtykke for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel, som blev godkendt af Unionen den 19. december 2002 (17)

  og
   i Baselkonventionen om kontrol med grænseoverskridende transport af farligt affald og dettes bortskaffelse, som blev godkendt af Unionen den 1. februar 1993 (18). Denne samordning og sammenhæng bør også opretholdes i gennemførelsen og den videre udarbejdelse af den strategiske tilgang til international kemikalieforvaltning (SAICM) , som blev vedtaget på den første internationale konference om kemikalieforvaltning i Dubai den 6. februar 2006 i FN-regi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Ved gennemførelsen af konventionens bestemmelser på EU-plan, er det nødvendigt at sikre samordning og sammenhæng med bestemmelserne i 
  Rotterdam konventionen
  om proceduren for forudgående informeret samtykke for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel, som blev godkendt af Unionen den 19. december 2002 (17)

  og
   i Baselkonventionen om kontrol med grænseoverskridende transport af farligt affald og dettes bortskaffelse, som blev godkendt af Unionen den 1. februar 1993 (18). Denne samordning og sammenhæng bør også opretholdes i gennemførelsen og den videre udarbejdelse af den strategiske tilgang til international kemikalieforvaltning (SAICM) , som blev vedtaget på den første internationale konference om kemikalieforvaltning i Dubai den 6. februar 2006 i FN-regi.

| (5) | Ved gennemførelsen af konventionens bestemmelser på EU-plan, er det nødvendigt at sikre samordning og sammenhæng med bestemmelserne i 
  Rotterdamkonventionen
  om proceduren for forudgående informeret samtykke for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel, som blev godkendt af Unionen den 19. december 2002 (17), i Baselkonventionen om kontrol med grænseoverskridende transport af farligt affald og dettes bortskaffelse, som blev godkendt af Unionen den 1. februar 1993 (18)

  , og i Minamatakonventionen om kviksølv, som blev godkendt af Unionen den 11. maj 2017

   (18a). Denne samordning og sammenhæng bør også opretholdes i gennemførelsen og den videre udarbejdelse af den strategiske tilgang til international kemikalieforvaltning (SAICM), som blev vedtaget på den første internationale konference om kemikalieforvaltning i Dubai den 6. februar 2006 i FN-regi. |
| --- | --- |

(5)

Ved gennemførelsen af konventionens bestemmelser på EU-plan, er det nødvendigt at sikre samordning og sammenhæng med bestemmelserne i 
  Rotterdamkonventionen
  om proceduren for forudgående informeret samtykke for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel, som blev godkendt af Unionen den 19. december 2002 (17), i Baselkonventionen om kontrol med grænseoverskridende transport af farligt affald og dettes bortskaffelse, som blev godkendt af Unionen den 1. februar 1993 (18)

  , og i Minamatakonventionen om kviksølv, som blev godkendt af Unionen den 11. maj 2017

   (18a). Denne samordning og sammenhæng bør også opretholdes i gennemførelsen og den videre udarbejdelse af den strategiske tilgang til international kemikalieforvaltning (SAICM), som blev vedtaget på den første internationale konference om kemikalieforvaltning i Dubai den 6. februar 2006 i FN-regi.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Forældede og lemfældigt håndterede lagre af POP kan indebære alvorlig fare for miljøet og menneskers sundhed, bl.a. gennem forurening af jord og grundvand. Der bør derfor fastsættes strengere regler for så vidt angår forvaltningen af sådanne lagre end, hvad der kræves i konventionen. Lagre af forbudte stoffer bør behandles som affald, mens lagre af stoffer, som det stadig er tilladt at fremstille eller anvende, bør anmeldes til myndighederne og være under behørigt tilsyn. Især bør eksisterende lagre, som består af eller indeholder forbudte POP håndteres som affald så hurtigt som muligt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Forældede og lemfældigt håndterede lagre af POP kan indebære alvorlig fare for miljøet og menneskers sundhed, bl.a. gennem forurening af jord og grundvand. Der bør derfor fastsættes strengere regler for så vidt angår forvaltningen af sådanne lagre end, hvad der kræves i konventionen. Lagre af forbudte stoffer bør behandles som affald, mens lagre af stoffer, som det stadig er tilladt at fremstille eller anvende, bør anmeldes til myndighederne og være under behørigt tilsyn. Især bør eksisterende lagre, som består af eller indeholder forbudte POP håndteres som affald så hurtigt som muligt.

| (10) | Forældede og lemfældigt håndterede lagre af POP kan indebære alvorlig fare for miljøet og menneskers sundhed, bl.a. gennem forurening af jord og grundvand. Der bør derfor fastsættes strengere regler for så vidt angår forvaltningen af sådanne lagre end, hvad der kræves i konventionen. Lagre af forbudte stoffer bør behandles som affald, mens lagre af stoffer, som det stadig er tilladt at fremstille eller anvende, bør anmeldes til myndighederne og være under behørigt tilsyn. Især bør eksisterende lagre, som består af eller indeholder forbudte POP håndteres som affald så hurtigt som muligt.
  Hvis andre stoffer forbydes i fremtiden, bør lagrene af disse stoffer også straks destrueres, og der bør ikke opbygges nye lagre. I betragtning af de særlige problemer i visse medlemsstater bør der ydes passende finansiel og teknisk bistand gennem eksisterende EU-finansieringsinstrumenter. |
| --- | --- |

(10)

Forældede og lemfældigt håndterede lagre af POP kan indebære alvorlig fare for miljøet og menneskers sundhed, bl.a. gennem forurening af jord og grundvand. Der bør derfor fastsættes strengere regler for så vidt angår forvaltningen af sådanne lagre end, hvad der kræves i konventionen. Lagre af forbudte stoffer bør behandles som affald, mens lagre af stoffer, som det stadig er tilladt at fremstille eller anvende, bør anmeldes til myndighederne og være under behørigt tilsyn. Især bør eksisterende lagre, som består af eller indeholder forbudte POP håndteres som affald så hurtigt som muligt.
  Hvis andre stoffer forbydes i fremtiden, bør lagrene af disse stoffer også straks destrueres, og der bør ikke opbygges nye lagre. I betragtning af de særlige problemer i visse medlemsstater bør der ydes passende finansiel og teknisk bistand gennem eksisterende EU-finansieringsinstrumenter.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | I overensstemmelse med protokollen og konventionen bør udslip af POP i form af utilsigtede biprodukter fra industrielle processer identificeres og nedbringes så hurtigt som muligt, således at de engang ophører, når det er muligt. Der bør gennemføres og udvikles egnede nationale handlingsplaner, som omfatter alle kilder og foranstaltninger, herunder dem, der foreskrives i gældende EU-lovgivning, således at sådanne udslip til stadighed og på omkostningseffektiv måde bringes ned . I dette øjemed bør der inden for rammerne af konventionen udarbejdes egnede værktøjer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

I overensstemmelse med protokollen og konventionen bør udslip af POP i form af utilsigtede biprodukter fra industrielle processer identificeres og nedbringes så hurtigt som muligt, således at de engang ophører, når det er muligt. Der bør gennemføres og udvikles egnede nationale handlingsplaner, som omfatter alle kilder og foranstaltninger, herunder dem, der foreskrives i gældende EU-lovgivning, således at sådanne udslip til stadighed og på omkostningseffektiv måde bringes ned . I dette øjemed bør der inden for rammerne af konventionen udarbejdes egnede værktøjer.

| (11) | I overensstemmelse med protokollen og konventionen bør udslip af POP i form af utilsigtede biprodukter fra industrielle processer identificeres og nedbringes så hurtigt som muligt, således at de engang ophører, når det er muligt. Der bør gennemføres og udvikles egnede nationale handlingsplaner, som omfatter alle kilder og foranstaltninger, herunder dem, der foreskrives i gældende EU-lovgivning, således at sådanne udslip til stadighed og på omkostningseffektiv måde bringes ned
  så hurtigt som muligt
  . I dette øjemed bør der inden for rammerne af konventionen udarbejdes egnede værktøjer. |
| --- | --- |

(11)

I overensstemmelse med protokollen og konventionen bør udslip af POP i form af utilsigtede biprodukter fra industrielle processer identificeres og nedbringes så hurtigt som muligt, således at de engang ophører, når det er muligt. Der bør gennemføres og udvikles egnede nationale handlingsplaner, som omfatter alle kilder og foranstaltninger, herunder dem, der foreskrives i gældende EU-lovgivning, således at sådanne udslip til stadighed og på omkostningseffektiv måde bringes ned
  så hurtigt som muligt
  . I dette øjemed bør der inden for rammerne af konventionen udarbejdes egnede værktøjer.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Der er behov for at sikre effektiv koordinering og forvaltning af denne forordnings tekniske og administrative aspekter på EU-niveau. Det Europæiske Kemikalieagentur (»Agenturet«), som er oprettet ved forordning (EF) nr. 1907/2006, har kompetencen til og erfaringen med at gennemføre
  EU's
  kemikalielovgivning og internationale aftaler om kemikalier. Medlemsstaterne og Agenturet bør derfor udføre de opgaver, der har at gøre med de administrative, tekniske og videnskabelige aspekter af gennemførelsen af denne forordning samt informationsudveksling. Agenturets rolle
  bør omfatte
  udarbejdelse og gennemgang af teknisk dokumentation, herunder høring af interessenter og udarbejdelse af holdninger, som
  kan
  anvendes af Kommissionen til at afgøre, hvorvidt der bør fremlægges et forslag om at opføre et stof som POP i konventionens eller protokollens lister. Derudover bør Kommissionen og medlemsstaterne og Agenturet samarbejde med henblik på at opfylde Unionens internationale forpligtelser i henhold til konventionen på effektiv vis. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Der er behov for at sikre effektiv koordinering og forvaltning af denne forordnings tekniske og administrative aspekter på EU-niveau. Det Europæiske Kemikalieagentur (»Agenturet«), som er oprettet ved forordning (EF) nr. 1907/2006, har kompetencen til og erfaringen med at gennemføre
  EU's
  kemikalielovgivning og internationale aftaler om kemikalier. Medlemsstaterne og Agenturet bør derfor udføre de opgaver, der har at gøre med de administrative, tekniske og videnskabelige aspekter af gennemførelsen af denne forordning samt informationsudveksling. Agenturets rolle
  bør omfatte
  udarbejdelse og gennemgang af teknisk dokumentation, herunder høring af interessenter og udarbejdelse af holdninger, som
  kan
  anvendes af Kommissionen til at afgøre, hvorvidt der bør fremlægges et forslag om at opføre et stof som POP i konventionens eller protokollens lister. Derudover bør Kommissionen og medlemsstaterne og Agenturet samarbejde med henblik på at opfylde Unionens internationale forpligtelser i henhold til konventionen på effektiv vis.

| (15) | Der er behov for at sikre effektiv koordinering og forvaltning af denne forordnings tekniske og administrative aspekter på EU-niveau. Det Europæiske Kemikalieagentur (»Agenturet«), som er oprettet ved forordning (EF) nr. 1907/2006, har kompetencen til og erfaringen med at gennemføre
  Unionens
  kemikalielovgivning og internationale aftaler om kemikalier. Medlemsstaterne og Agenturet bør derfor udføre de opgaver, der har at gøre med de administrative, tekniske og videnskabelige aspekter af gennemførelsen af denne forordning samt informationsudveksling.
  Det er nødvendigt, at
  agenturets rolle
  omfatter
  udarbejdelse og gennemgang af teknisk dokumentation, herunder høring af interessenter og udarbejdelse af holdninger, som
  skal
  anvendes af Kommissionen til at afgøre, hvorvidt der bør fremlægges et forslag om at opføre et stof som POP i konventionens eller protokollens lister. Derudover bør Kommissionen og medlemsstaterne og Agenturet samarbejde med henblik på at opfylde Unionens internationale forpligtelser i henhold til konventionen på effektiv vis. |
| --- | --- |

(15)

Der er behov for at sikre effektiv koordinering og forvaltning af denne forordnings tekniske og administrative aspekter på EU-niveau. Det Europæiske Kemikalieagentur (»Agenturet«), som er oprettet ved forordning (EF) nr. 1907/2006, har kompetencen til og erfaringen med at gennemføre
  Unionens
  kemikalielovgivning og internationale aftaler om kemikalier. Medlemsstaterne og Agenturet bør derfor udføre de opgaver, der har at gøre med de administrative, tekniske og videnskabelige aspekter af gennemførelsen af denne forordning samt informationsudveksling.
  Det er nødvendigt, at
  agenturets rolle
  omfatter
  udarbejdelse og gennemgang af teknisk dokumentation, herunder høring af interessenter og udarbejdelse af holdninger, som
  skal
  anvendes af Kommissionen til at afgøre, hvorvidt der bør fremlægges et forslag om at opføre et stof som POP i konventionens eller protokollens lister. Derudover bør Kommissionen og medlemsstaterne og Agenturet samarbejde med henblik på at opfylde Unionens internationale forpligtelser i henhold til konventionen på effektiv vis.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Ifølge konventionen skal hver part i konventionen udarbejde og, hvis relevant, bestræbe sig på at gennemføre en plan for gennemførelsen af sine forpligtelser i henhold til konventionen. Medlemsstaterne bør gøre det muligt for offentligheden at deltage i udarbejdelsen, gennemførelsen og ajourføringen af gennemførelsesplanerne. Eftersom kompetencen i denne henseende er delt mellem Unionen og medlemsstaterne, bør der udarbejdes gennemførelsesplaner såvel på nationalt plan som på EU-plan. Samarbejde og informationsudveksling mellem Kommissionen, Agenturet og medlemsstaternes myndigheder bør fremmes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Ifølge konventionen skal hver part i konventionen udarbejde og, hvis relevant, bestræbe sig på at gennemføre en plan for gennemførelsen af sine forpligtelser i henhold til konventionen. Medlemsstaterne bør gøre det muligt for offentligheden at deltage i udarbejdelsen, gennemførelsen og ajourføringen af gennemførelsesplanerne. Eftersom kompetencen i denne henseende er delt mellem Unionen og medlemsstaterne, bør der udarbejdes gennemførelsesplaner såvel på nationalt plan som på EU-plan. Samarbejde og informationsudveksling mellem Kommissionen, Agenturet og medlemsstaternes myndigheder bør fremmes.

| (16) | Ifølge konventionen skal hver part i konventionen udarbejde og, hvis relevant, bestræbe sig på at gennemføre en plan for gennemførelsen af sine forpligtelser i henhold til konventionen
  og fremsende den til partskonferencen så hurtigt som muligt og senest den ... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]
  . Medlemsstaterne bør gøre det muligt for offentligheden at deltage i udarbejdelsen, gennemførelsen og ajourføringen af gennemførelsesplanerne. Eftersom kompetencen i denne henseende er delt mellem Unionen og medlemsstaterne, bør der udarbejdes gennemførelsesplaner såvel på nationalt plan som på EU-plan. Samarbejde og informationsudveksling mellem Kommissionen, Agenturet og medlemsstaternes myndigheder bør fremmes. |
| --- | --- |

(16)

Ifølge konventionen skal hver part i konventionen udarbejde og, hvis relevant, bestræbe sig på at gennemføre en plan for gennemførelsen af sine forpligtelser i henhold til konventionen
  og fremsende den til partskonferencen så hurtigt som muligt og senest den ... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]
  . Medlemsstaterne bør gøre det muligt for offentligheden at deltage i udarbejdelsen, gennemførelsen og ajourføringen af gennemførelsesplanerne. Eftersom kompetencen i denne henseende er delt mellem Unionen og medlemsstaterne, bør der udarbejdes gennemførelsesplaner såvel på nationalt plan som på EU-plan. Samarbejde og informationsudveksling mellem Kommissionen, Agenturet og medlemsstaternes myndigheder bør fremmes.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Stoffer, der er opført i del A i bilag I eller i del A i bilag II til denne forordning, bør kun kunne fremstilles og anvendes som mellemprodukt i et lukket system i et afgrænset område, hvis en anmærkning herom udtrykkeligt er opført i det pågældende bilag, og hvis fabrikanten bekræfter over for den pågældende medlemsstat, at stoffet kun fremstilles og anvendes under strengt kontrollerede forhold. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Stoffer, der er opført i del A i bilag I eller i del A i bilag II til denne forordning, bør kun kunne fremstilles og anvendes som mellemprodukt i et lukket system i et afgrænset område, hvis en anmærkning herom udtrykkeligt er opført i det pågældende bilag, og hvis fabrikanten bekræfter over for den pågældende medlemsstat, at stoffet kun fremstilles og anvendes under strengt kontrollerede forhold.

| (17) | Stoffer, der er opført i del A i bilag I eller i del A i bilag II til denne forordning, bør kun kunne fremstilles og anvendes som mellemprodukt i et lukket system i et afgrænset område, hvis en anmærkning herom udtrykkeligt er opført i det pågældende bilag, og hvis fabrikanten bekræfter over for den pågældende medlemsstat, at stoffet kun fremstilles og anvendes under strengt kontrollerede forhold
  , dvs. uden at indebære alvorlig fare for miljøet og menneskers sundhed, og såfremt der ikke foreligger nogen teknisk anvendelige alternativer
  . |
| --- | --- |

(17)

Stoffer, der er opført i del A i bilag I eller i del A i bilag II til denne forordning, bør kun kunne fremstilles og anvendes som mellemprodukt i et lukket system i et afgrænset område, hvis en anmærkning herom udtrykkeligt er opført i det pågældende bilag, og hvis fabrikanten bekræfter over for den pågældende medlemsstat, at stoffet kun fremstilles og anvendes under strengt kontrollerede forhold
  , dvs. uden at indebære alvorlig fare for miljøet og menneskers sundhed, og såfremt der ikke foreligger nogen teknisk anvendelige alternativer
  .

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | I overensstemmelse med konventionen og protokollen bør der udleveres oplysninger om POP til de øvrige parter i disse aftaler . Også udveksling af information med tredjelande, der ikke er part i aftalerne, bør fremmes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

I overensstemmelse med konventionen og protokollen bør der udleveres oplysninger om POP til de øvrige parter i disse aftaler . Også udveksling af information med tredjelande, der ikke er part i aftalerne, bør fremmes.

| (18) | I overensstemmelse med konventionen og protokollen bør der udleveres oplysninger om POP til de øvrige parter i disse aftaler. Også udveksling af information med tredjelande, der ikke er part i aftalerne, bør fremmes.
  Ligeledes kræves det i henhold til konventionen, at hver af parterne forpligter sig til at udvikle passende strategier til identifikation af områder, der er forurenet af POP, og Unionen og dens medlemsstater er i henhold til Unionens syvende miljøhandlingsprogram frem til og med 2020 forpligtede til at øge indsatsen for at oprense forurenede områder. |
| --- | --- |

(18)

I overensstemmelse med konventionen og protokollen bør der udleveres oplysninger om POP til de øvrige parter i disse aftaler. Også udveksling af information med tredjelande, der ikke er part i aftalerne, bør fremmes.
  Ligeledes kræves det i henhold til konventionen, at hver af parterne forpligter sig til at udvikle passende strategier til identifikation af områder, der er forurenet af POP, og Unionen og dens medlemsstater er i henhold til Unionens syvende miljøhandlingsprogram frem til og med 2020 forpligtede til at øge indsatsen for at oprense forurenede områder.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Eftersom offentligheden ofte ikke i tilstrækkelig grad er opmærksom på den trussel,
  de persistente organiske miljøgifte (
  POP) udgør mod nulevende og kommende generationers sundhed og mod miljøet, navnlig i udviklingslande, er der behov for omfattende oplysning med henblik på at skabe øget omtanke og offentlig forståelse for begrundelsen for restriktioner og forbud. I overensstemmelse med konventionen bør der udvikles og gennemføres oplysningsprogrammer for offentligheden om disse stoffer især for de mest sårbare grupper, og uddannelsen af arbejdstagere, videnskabsfolk, undervisere, teknisk personale og ledere bør i givet fald fremmes og lettes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Eftersom offentligheden ofte ikke i tilstrækkelig grad er opmærksom på den trussel,
  de persistente organiske miljøgifte (
  POP) udgør mod nulevende og kommende generationers sundhed og mod miljøet, navnlig i udviklingslande, er der behov for omfattende oplysning med henblik på at skabe øget omtanke og offentlig forståelse for begrundelsen for restriktioner og forbud. I overensstemmelse med konventionen bør der udvikles og gennemføres oplysningsprogrammer for offentligheden om disse stoffer især for de mest sårbare grupper, og uddannelsen af arbejdstagere, videnskabsfolk, undervisere, teknisk personale og ledere bør i givet fald fremmes og lettes.

| (19) | Eftersom offentligheden ofte ikke i tilstrækkelig grad er opmærksom på den trussel, POP udgør mod nulevende og kommende generationers sundhed og mod miljøet, navnlig i udviklingslande, er der behov for omfattende oplysning med henblik på at skabe øget omtanke og offentlig forståelse for begrundelsen for restriktioner og forbud. I overensstemmelse med konventionen bør der udvikles og gennemføres oplysningsprogrammer for offentligheden om disse stoffer
  , hvad angår deres sundheds- og miljømæssige virkninger,
  især for de mest sårbare grupper, og uddannelsen af arbejdstagere, videnskabsfolk, undervisere, teknisk personale og ledere bør i givet fald fremmes og lettes.
  Unionen bør sikre adgang til oplysninger og offentlig deltagelse, gennemføre FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen), som blev godkendt af Unionen den 17. februar 2005

   (1a)

  . |
| --- | --- |

(19)

Eftersom offentligheden ofte ikke i tilstrækkelig grad er opmærksom på den trussel, POP udgør mod nulevende og kommende generationers sundhed og mod miljøet, navnlig i udviklingslande, er der behov for omfattende oplysning med henblik på at skabe øget omtanke og offentlig forståelse for begrundelsen for restriktioner og forbud. I overensstemmelse med konventionen bør der udvikles og gennemføres oplysningsprogrammer for offentligheden om disse stoffer
  , hvad angår deres sundheds- og miljømæssige virkninger,
  især for de mest sårbare grupper, og uddannelsen af arbejdstagere, videnskabsfolk, undervisere, teknisk personale og ledere bør i givet fald fremmes og lettes.
  Unionen bør sikre adgang til oplysninger og offentlig deltagelse, gennemføre FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen), som blev godkendt af Unionen den 17. februar 2005

   (1a)

  .

Ændring 9

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra j

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| j) | »mellemprodukt i et lukket system i et afgrænset område«: et stof fremstillet til og forbrugt i kemiske processer med sigte på at blive omdannet til et
  eller flere andre stoffer
  , og hvor fremstillingen af mellemproduktet og dets omdannelse til et eller flere andre stoffer foregår på samme sted under strengt kontrollerede forhold, idet det er strengt indesluttet ved hjælp af tekniske virkemidler i hele sin livscyklus. |

Kommissionens forslag

Ændring

j)

»mellemprodukt i et lukket system i et afgrænset område«: et stof fremstillet til og forbrugt i kemiske processer med sigte på at blive omdannet til et
  eller flere andre stoffer
  , og hvor fremstillingen af mellemproduktet og dets omdannelse til et eller flere andre stoffer foregår på samme sted under strengt kontrollerede forhold, idet det er strengt indesluttet ved hjælp af tekniske virkemidler i hele sin livscyklus.

| j) | »mellemprodukt i et lukket system i et afgrænset område«: et stof fremstillet til og forbrugt i kemiske processer med sigte på at blive omdannet til et
  andet stof, i det følgende »syntese«
  , og hvor fremstillingen af mellemproduktet og dets omdannelse til et eller flere andre stoffer foregår
  ved hjælp af syntese
  på samme sted
  , herunder et sted, der drives af en eller flere juridiske personer,
  under strengt kontrollerede forhold, idet det er strengt indesluttet ved hjælp af tekniske virkemidler i hele sin livscyklus. |
| --- | --- |

j)

»mellemprodukt i et lukket system i et afgrænset område«: et stof fremstillet til og forbrugt i kemiske processer med sigte på at blive omdannet til et
  andet stof, i det følgende »syntese«
  , og hvor fremstillingen af mellemproduktet og dets omdannelse til et eller flere andre stoffer foregår
  ved hjælp af syntese
  på samme sted
  , herunder et sted, der drives af en eller flere juridiske personer,
  under strengt kontrollerede forhold, idet det er strengt indesluttet ved hjælp af tekniske virkemidler i hele sin livscyklus.

Ændring 10

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3 — afsnit 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | at fabrikanten påviser, at stoffet under fremstillingsprocessen omdannes til et eller flere andre stoffer, som ikke udviser egenskaber, der er karakteristiske for POP |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

at fabrikanten påviser, at stoffet under fremstillingsprocessen omdannes til et eller flere andre stoffer, som ikke udviser egenskaber, der er karakteristiske for POP

| b) | at fabrikanten påviser, at stoffet under fremstillingsprocessen omdannes til et eller flere andre stoffer, som ikke udviser egenskaber, der er karakteristiske for POP
  , at det ikke forventes, at mennesker eller miljø vil blive udsat for en signifikant mængde af stoffet i forbindelse med dets fremstilling og anvendelse, således som det er påvist ved vurdering af dette lukkede system i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EF) nr. 1272/2008

   (1a)

  , og at der ikke findes teknisk mulige alternativer til anvendelsen af et stof opført i Bilag I, Del A, eller Bilag II, Del A, til denne forordning |
| --- | --- |

b)

at fabrikanten påviser, at stoffet under fremstillingsprocessen omdannes til et eller flere andre stoffer, som ikke udviser egenskaber, der er karakteristiske for POP
  , at det ikke forventes, at mennesker eller miljø vil blive udsat for en signifikant mængde af stoffet i forbindelse med dets fremstilling og anvendelse, således som det er påvist ved vurdering af dette lukkede system i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EF) nr. 1272/2008

   (1a)

  , og at der ikke findes teknisk mulige alternativer til anvendelsen af et stof opført i Bilag I, Del A, eller Bilag II, Del A, til denne forordning

Ændring 11

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Indehaveren håndterer lageret på en sikker, effektiv og miljømæssigt forsvarlig måde. | Indehaveren håndterer lageret på en sikker, effektiv og miljømæssigt forsvarlig måde
  i overensstemmelse med de tærskelværdier og krav, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/18/EU

   (1a)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU

   (1b)

  , såfremt det er relevant. |

Kommissionens forslag

Ændring

Indehaveren håndterer lageret på en sikker, effektiv og miljømæssigt forsvarlig måde.

Indehaveren håndterer lageret på en sikker, effektiv og miljømæssigt forsvarlig måde
  i overensstemmelse med de tærskelværdier og krav, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/18/EU

   (1a)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU

   (1b)

  , såfremt det er relevant.

Ændring 12

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  De oplysninger, som omhandles i denne artikel, udtrykkes ved hjælp af koderne, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2150/2002

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

3a.
     
  De oplysninger, som omhandles i denne artikel, udtrykkes ved hjælp af koderne, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2150/2002

   (1a)

  .

Ændring 13

Ændring 13

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3

Artikel 6 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ved behandlingen af forslag til opførelse af nye anlæg eller væsentlige ændringer i bestående anlæg, som anvender processer, der udleder kemikalier opført i bilag III, giver medlemsstaterne
  , , uden at det berører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU

   (30) forrang til alternative processer, teknikker eller praksis med tilsvarende anvendelighed, men hvor dannelse og udslip af stoffer, der er anført i bilag III, undgås. | 3.   Ved behandlingen af forslag til opførelse af nye anlæg eller væsentlige ændringer i bestående anlæg, som anvender processer, der udleder kemikalier opført i bilag III, giver medlemsstaterne forrang til alternative processer (29a), teknikker eller praksis med tilsvarende anvendelighed, men hvor dannelse og udslip af stoffer, der er anført i bilag III, undgås
  , uden at det berører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU

   (30). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Ved behandlingen af forslag til opførelse af nye anlæg eller væsentlige ændringer i bestående anlæg, som anvender processer, der udleder kemikalier opført i bilag III, giver medlemsstaterne
  , , uden at det berører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU

   (30) forrang til alternative processer, teknikker eller praksis med tilsvarende anvendelighed, men hvor dannelse og udslip af stoffer, der er anført i bilag III, undgås.

3.   Ved behandlingen af forslag til opførelse af nye anlæg eller væsentlige ændringer i bestående anlæg, som anvender processer, der udleder kemikalier opført i bilag III, giver medlemsstaterne forrang til alternative processer (29a), teknikker eller praksis med tilsvarende anvendelighed, men hvor dannelse og udslip af stoffer, der er anført i bilag III, undgås
  , uden at det berører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU

   (30).

Ændring 14

Ændring 14

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 6

Artikel 7 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen kan i givet fald under hensyntagen til den tekniske udvikling og de relevante internationale retningslinjer og afgørelser samt tilladelser givet af en medlemsstat eller den kompetente myndighed, der er udpeget af medlemsstaten i overensstemmelse med stk. 4 og bilag V, 
  , ved hjælp af
  gennemførelsesretsakter,
  indføre supplerende foranstaltninger vedrørende gennemførelsen
  af
  denne artikel. Kommissionen kan navnlig, fastlægge
  ,
  hvilke oplysninger der
  skal
  indgives af medlemsstaterne
  i overensstemmelse med stk. 4, litra b), nr. iii). Disse
  foranstaltninger
  vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 20, stk. 2. | 6.   Kommissionen kan i givet fald under hensyntagen til den tekniske udvikling og de relevante internationale retningslinjer og afgørelser samt tilladelser givet af en medlemsstat eller
  af
  den kompetente myndighed, der er udpeget af medlemsstaten i overensstemmelse med stk. 4 og bilag V,
  vedtage
  gennemførelsesretsakter,
  der bestemmer formatet
  af
  de oplysninger
  ,
  som medlemsstaterne
  skal
  indgive
  i overensstemmelse med stk. 4, litra b, nr. iii). Disse
  gennemførelsesretsakter
  vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 20, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Kommissionen kan i givet fald under hensyntagen til den tekniske udvikling og de relevante internationale retningslinjer og afgørelser samt tilladelser givet af en medlemsstat eller den kompetente myndighed, der er udpeget af medlemsstaten i overensstemmelse med stk. 4 og bilag V, 
  , ved hjælp af
  gennemførelsesretsakter,
  indføre supplerende foranstaltninger vedrørende gennemførelsen
  af
  denne artikel. Kommissionen kan navnlig, fastlægge
  ,
  hvilke oplysninger der
  skal
  indgives af medlemsstaterne
  i overensstemmelse med stk. 4, litra b), nr. iii). Disse
  foranstaltninger
  vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 20, stk. 2.

6.   Kommissionen kan i givet fald under hensyntagen til den tekniske udvikling og de relevante internationale retningslinjer og afgørelser samt tilladelser givet af en medlemsstat eller
  af
  den kompetente myndighed, der er udpeget af medlemsstaten i overensstemmelse med stk. 4 og bilag V,
  vedtage
  gennemførelsesretsakter,
  der bestemmer formatet
  af
  de oplysninger
  ,
  som medlemsstaterne
  skal
  indgive
  i overensstemmelse med stk. 4, litra b, nr. iii). Disse
  gennemførelsesretsakter
  vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 20, stk. 2.

Ændring 15

Ændring 15

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — litra c

Artikel 8 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | efter anmodning yde teknisk og videnskabelig bistand og input til Kommissionen vedrørende stoffer, som eventuelt opfylder kriterierne for opførelse på listerne i konventionen eller protokollen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

efter anmodning yde teknisk og videnskabelig bistand og input til Kommissionen vedrørende stoffer, som eventuelt opfylder kriterierne for opførelse på listerne i konventionen eller protokollen

| c) | efter anmodning yde
  solid
  teknisk og videnskabelig bistand og input til Kommissionen vedrørende stoffer, som eventuelt opfylder kriterierne for opførelse på listerne i konventionen eller protokollen
  , herunder om forebyggelse af produktion og anvendelse af nye POP og vurdering af pesticider eller industrikemikalier, som benyttes aktuelt |
| --- | --- |

c)

efter anmodning yde
  solid
  teknisk og videnskabelig bistand og input til Kommissionen vedrørende stoffer, som eventuelt opfylder kriterierne for opførelse på listerne i konventionen eller protokollen
  , herunder om forebyggelse af produktion og anvendelse af nye POP og vurdering af pesticider eller industrikemikalier, som benyttes aktuelt

solid

, herunder om forebyggelse af produktion og anvendelse af nye POP og vurdering af pesticider eller industrikemikalier, som benyttes aktuelt

Ændring 16

Ændring 16

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — litra f

Artikel 8 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | for Kommissionen og medlemsstaternes kompetente myndigheder sammenstille, registrere, behandle og tilgængeliggøre alle de oplysninger, der modtages eller foreligger i medfør af artikel 4, stk. 2 og 3, artikel 7, stk. 4, litra b), nr. iii), artikel 9, stk. 2 og artikel 13, stk. 1. Agenturet gør de ikke-fortrolige oplysninger offentligt tilgængelige på sit websted og skal lette udvekslingen af oplysninger med relevante informationsplatforme såsom dem, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

for Kommissionen og medlemsstaternes kompetente myndigheder sammenstille, registrere, behandle og tilgængeliggøre alle de oplysninger, der modtages eller foreligger i medfør af artikel 4, stk. 2 og 3, artikel 7, stk. 4, litra b), nr. iii), artikel 9, stk. 2 og artikel 13, stk. 1. Agenturet gør de ikke-fortrolige oplysninger offentligt tilgængelige på sit websted og skal lette udvekslingen af oplysninger med relevante informationsplatforme såsom dem, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2

| f) | for Kommissionen og medlemsstaternes kompetente myndigheder sammenstille, registrere, behandle og tilgængeliggøre alle de oplysninger, der modtages eller foreligger i medfør af artikel 4, stk. 2 og 3,
  artikel 5
  , artikel 7, stk. 4, litra b), nr. iii), artikel 9, stk. 2, og artikel 13, stk. 1. Agenturet gør de ikke-fortrolige oplysninger offentligt tilgængelige på sit websted og skal lette udvekslingen af oplysninger med relevante informationsplatforme såsom dem, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2 |
| --- | --- |

f)

for Kommissionen og medlemsstaternes kompetente myndigheder sammenstille, registrere, behandle og tilgængeliggøre alle de oplysninger, der modtages eller foreligger i medfør af artikel 4, stk. 2 og 3,
  artikel 5
  , artikel 7, stk. 4, litra b), nr. iii), artikel 9, stk. 2, og artikel 13, stk. 1. Agenturet gør de ikke-fortrolige oplysninger offentligt tilgængelige på sit websted og skal lette udvekslingen af oplysninger med relevante informationsplatforme såsom dem, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2

artikel 5

Ændring 17

Ændring 17

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 8 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Agenturet begynder at levere den tekniske og videnskabelige vejledning, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, litra a), senest den ... [et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Agenturet begynder at levere den tekniske og videnskabelige vejledning, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, litra a), senest den ... [et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden].

Ændring 18

Ændring 18

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 11 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen tilrettelægger en udveksling af oplysninger med medlemsstaterne vedrørende de foranstaltninger, der er truffet på nationalt plan for at identificere og vurdere områder, der er forurenet af POP, og for at imødegå de mulige alvorlige farer for menneskers sundhed og miljøet ved en sådan forurening. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Kommissionen tilrettelægger en udveksling af oplysninger med medlemsstaterne vedrørende de foranstaltninger, der er truffet på nationalt plan for at identificere og vurdere områder, der er forurenet af POP, og for at imødegå de mulige alvorlige farer for menneskers sundhed og miljøet ved en sådan forurening.

Ændring 19

Ændring 19

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3

Artikel 11 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Oplysninger 
  som omhandlet i stk. 1
  og
  2
  betragtes ikke som fortrolige, medmindre andet er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF (32). Når Kommissionen, Agenturet og medlemsstaterne udveksler oplysninger med et tredjeland, beskyttes fortrolige oplysninger i henhold til EU-lovgivningen . | 3.   Oplysninger
  om menneskers sundhed og sikkerhed
  og
  om miljøet
  betragtes ikke som fortrolige, medmindre andet er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF (32). Når Kommissionen, Agenturet og medlemsstaterne udveksler
  andre
  oplysninger med et tredjeland, beskyttes fortrolige oplysninger i henhold til EU-lovgivningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Oplysninger 
  som omhandlet i stk. 1
  og
  2
  betragtes ikke som fortrolige, medmindre andet er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF (32). Når Kommissionen, Agenturet og medlemsstaterne udveksler oplysninger med et tredjeland, beskyttes fortrolige oplysninger i henhold til EU-lovgivningen .

3.   Oplysninger
  om menneskers sundhed og sikkerhed
  og
  om miljøet
  betragtes ikke som fortrolige, medmindre andet er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF (32). Når Kommissionen, Agenturet og medlemsstaterne udveksler
  andre
  oplysninger med et tredjeland, beskyttes fortrolige oplysninger i henhold til EU-lovgivningen.

Ændring 20

Ændring 20

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1.3 — stk. 1 — afsnit 2 a (ny)

Artikel 1.3 — stk. 1 — afsnit 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Unionen skal sikre adgang til oplysninger og offentlig deltagelse under overvågningen af gennemførelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Unionen skal sikre adgang til oplysninger og offentlig deltagelse under overvågningen af gennemførelsen.

Unionen skal sikre adgang til oplysninger og offentlig deltagelse under overvågningen af gennemførelsen.

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 5

Artikel 13 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter, som
  yderligere præciserer
  de
  minimumsoplysninger
  , der skal fremsendes i henhold til stk. 1, herunder definitionen af indikatorer, kort og medlemsstatsoversigter omhandlet i stk. 1, litra f). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 20, stk. 2. | 5.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter, som
  fastlægger formatet for
  de
  oplysninger
  , der skal fremsendes i henhold til stk. 1, herunder definitionen af indikatorer, kort og medlemsstatsoversigter omhandlet i stk. 1, litra f). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 20, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter, som
  yderligere præciserer
  de
  minimumsoplysninger
  , der skal fremsendes i henhold til stk. 1, herunder definitionen af indikatorer, kort og medlemsstatsoversigter omhandlet i stk. 1, litra f). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 20, stk. 2.

5.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter, som
  fastlægger formatet for
  de
  oplysninger
  , der skal fremsendes i henhold til stk. 1, herunder definitionen af indikatorer, kort og medlemsstatsoversigter omhandlet i stk. 1, litra f). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 20, stk. 2.

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 2

Artikel 18 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 3, artikel 7, stk. 5, og artikel 15, tillægges Kommissionen for en
  ubegrænset
  periode fra [...] | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 3, artikel 7, stk. 5, og artikel 15, tillægges Kommissionen for en periode
  på fem år
  fra
  den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 3, artikel 7, stk. 5, og artikel 15, tillægges Kommissionen for en
  ubegrænset
  periode fra [...]

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 3, artikel 7, stk. 5, og artikel 15, tillægges Kommissionen for en periode
  på fem år
  fra
  den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1

Artikel 20 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen bistås af
  det udvalg, der er nedsat ved artikel 133 i forordning (EF) nr. 1907/2006 for så vidt angår alle spørgsmål vedrørende nærværende forordning . | 1.   Kommissionen bistås af: |
| | | a) | det udvalg, som er oprettet ved artikel 133 i forordning (EF) nr. 1907/2006 med hensyn til gennemførelsen af de spørgsmål, som omhandles i artikel 13, stk. 5, undtagen når der henvises til gennemførelsesretsakter, som fastlægger formatet af de oplysninger, der omtales i artikel 13, stk. 1, litra a), med hensyn til anvendelsen af artikel 7, og artikel 13, stk. 1, litra b), når der henvises til oplysninger, som er modtaget i medfør af artikel 5, stk. 2, og artikel 7, stk. 4, litra b), nr. iii), og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen bistås af
  det udvalg, der er nedsat ved artikel 133 i forordning (EF) nr. 1907/2006 for så vidt angår alle spørgsmål vedrørende nærværende forordning .

1.   Kommissionen bistås af:

a)

a)

det udvalg, som er oprettet ved artikel 133 i forordning (EF) nr. 1907/2006 med hensyn til gennemførelsen af de spørgsmål, som omhandles i artikel 13, stk. 5, undtagen når der henvises til gennemførelsesretsakter, som fastlægger formatet af de oplysninger, der omtales i artikel 13, stk. 1, litra a), med hensyn til anvendelsen af artikel 7, og artikel 13, stk. 1, litra b), når der henvises til oplysninger, som er modtaget i medfør af artikel 5, stk. 2, og artikel 7, stk. 4, litra b), nr. iii), og

det udvalg, som er oprettet ved artikel 133 i forordning (EF) nr. 1907/2006 med hensyn til gennemførelsen af de spørgsmål, som omhandles i artikel 13, stk. 5, undtagen når der henvises til gennemførelsesretsakter, som fastlægger formatet af de oplysninger, der omtales i artikel 13, stk. 1, litra a), med hensyn til anvendelsen af artikel 7, og artikel 13, stk. 1, litra b), når der henvises til oplysninger, som er modtaget i medfør af artikel 5, stk. 2, og artikel 7, stk. 4, litra b), nr. iii), og

| | b) | det udvalg, som er oprettet ved artikel 39 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF

   (1a)

  med hensyn til gennemførelsen af de spørgsmål, som omhandles i artikel 7, stk. 6, og artikel 13, stk. 5, når der henvises til gennemførelsesretsakter, som fastlægger formatet af de oplysninger, der omhandles i artikel 13, stk. 1, litra a), med hensyn til anvendelsen af artikel 7, og artikel 13, stk. 1, litra b), når der henvises til oplysninger, som er modtaget i medfør af artikel 5, stk. 2, og artikel 7, stk. 4, litra b), nr. iii). |
| --- | --- | --- |

b)

b)

det udvalg, som er oprettet ved artikel 39 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF

   (1a)

  med hensyn til gennemførelsen af de spørgsmål, som omhandles i artikel 7, stk. 6, og artikel 13, stk. 5, når der henvises til gennemførelsesretsakter, som fastlægger formatet af de oplysninger, der omhandles i artikel 13, stk. 1, litra a), med hensyn til anvendelsen af artikel 7, og artikel 13, stk. 1, litra b), når der henvises til oplysninger, som er modtaget i medfør af artikel 5, stk. 2, og artikel 7, stk. 4, litra b), nr. iii).

det udvalg, som er oprettet ved artikel 39 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF

1a

med hensyn til gennemførelsen af de spørgsmål, som omhandles i artikel 7, stk. 6, og artikel 13, stk. 5, når der henvises til gennemførelsesretsakter, som fastlægger formatet af de oplysninger, der omhandles i artikel 13, stk. 1, litra a), med hensyn til anvendelsen af artikel 7, og artikel 13, stk. 1, litra b), når der henvises til oplysninger, som er modtaget i medfør af artikel 5, stk. 2, og artikel 7, stk. 4, litra b), nr. iii).

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del A — tabel — række 17

Bilag I — del A — tabel — række 17

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| Polychlorerede biphenyler (PCB) | 1336-36-3 og andre | 215-648-1 og andre | Med forbehold af direktiv 96/59/EF er det tilladt at anvende artikler, der allerede er i brug på datoen for denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Medlemsstaterne skal identificere og standse brug af andet udstyr (f.eks. transformatorer, kondensatorer eller andre beholdere indeholdende væskerester), der indeholder mere end 0,005  % PCB og større mængder end 0,05 dm3, snarest muligt og senest den 31. december 2025. |

Polychlorerede biphenyler (PCB)

1336-36-3 og andre

215-648-1 og andre

Med forbehold af direktiv 96/59/EF er det tilladt at anvende artikler, der allerede er i brug på datoen for denne forordnings ikrafttræden.

Medlemsstaterne skal identificere og standse brug af andet udstyr (f.eks. transformatorer, kondensatorer eller andre beholdere indeholdende væskerester), der indeholder mere end 0,005  % PCB og større mængder end 0,05 dm3, snarest muligt og senest den 31. december 2025.

Ændring

Ændring

| Polychlorerede biphenyler (PCB) | 1336-36-3 og andre | 215-648-1 og andre | Med forbehold af direktiv 96/59/EF er det tilladt at anvende artikler, der allerede er i brug på datoen for denne forordnings ikrafttræden.
  Medlemsstaterne skal
  bestræbe sig på
  at identificere og standse brug af andet udstyr (f.eks. transformatorer, kondensatorer eller andre beholdere indeholdende væskerester), der indeholder mere end 0,005  % PCB og større mængder end 0,05 dm3, snarest muligt og senest den 31. december 2025. |
| --- | --- | --- | --- |

Polychlorerede biphenyler (PCB)

1336-36-3 og andre

215-648-1 og andre

Med forbehold af direktiv 96/59/EF er det tilladt at anvende artikler, der allerede er i brug på datoen for denne forordnings ikrafttræden.

Medlemsstaterne skal
  bestræbe sig på
  at identificere og standse brug af andet udstyr (f.eks. transformatorer, kondensatorer eller andre beholdere indeholdende væskerester), der indeholder mere end 0,005  % PCB og større mængder end 0,05 dm3, snarest muligt og senest den 31. december 2025.

bestræbe sig på

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del A — række 24 a (ny)

Bilag I — del A — række 24 a (ny)

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

| Stof | CAS nr. | Einecs-nr. | Specifik undtagelse vedrørende brug som mellemprodukt eller andre præciseringer |
| --- | --- | --- | --- |
| Bis(pentabromphenyl)ether (decabromdiphenylether; decaBDE) | 1163-19-5 | 214-604-9 | 1. | I denne forbindelse finder artikel 4, stk. 1, litra b), anvendelse på koncentrationer af decaBDE på 10 mg/kg (0,001 vægtprocent) eller derunder, når det forekommer i stoffer, blandinger eller artikler eller som bestanddele i flammehæmmende dele af artikler. |

Stof

Stof

CAS nr.

CAS nr.

Einecs-nr.

Einecs-nr.

Specifik undtagelse vedrørende brug som mellemprodukt eller andre præciseringer

Specifik undtagelse vedrørende brug som mellemprodukt eller andre præciseringer

Bis(pentabromphenyl)ether (decabromdiphenylether; decaBDE)

Bis(pentabromphenyl)ether (decabromdiphenylether; decaBDE)

1163-19-5

1163-19-5

214-604-9

214-604-9

1.

1.

I denne forbindelse finder artikel 4, stk. 1, litra b), anvendelse på koncentrationer af decaBDE på 10 mg/kg (0,001 vægtprocent) eller derunder, når det forekommer i stoffer, blandinger eller artikler eller som bestanddele i flammehæmmende dele af artikler.

| 2. | Uanset ovenstående tillades fremstilling, markedsføring og anvendelse af decaBDE:









  a) | i fremstillingen af et luftfartøj, for hvilket der inden ikrafttrædelsen er ansøgt om typegodkendelse, og denne er modtaget inden december 2022, inden den 2. marts 2027 |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Uanset ovenstående tillades fremstilling, markedsføring og anvendelse af decaBDE:

a)

a)

i fremstillingen af et luftfartøj, for hvilket der inden ikrafttrædelsen er ansøgt om typegodkendelse, og denne er modtaget inden december 2022, inden den 2. marts 2027

i fremstillingen af et luftfartøj, for hvilket der inden ikrafttrædelsen er ansøgt om typegodkendelse, og denne er modtaget inden december 2022, inden den 2. marts 2027

| b) | i fremstillingen af reservedele til følgende:










  i) | et luftfartøj, for hvilket der inden ikrafttrædelsen er ansøgt om typegodkendelse, og denne er modtaget inden december 2022, fremstillet inden den 2. marts 2027, og indtil udløbet af disse luftfartøjers levetid |
| --- | --- | --- |

b)

b)

i fremstillingen af reservedele til følgende:

i fremstillingen af reservedele til følgende:

i)

i)

et luftfartøj, for hvilket der inden ikrafttrædelsen er ansøgt om typegodkendelse, og denne er modtaget inden december 2022, fremstillet inden den 2. marts 2027, og indtil udløbet af disse luftfartøjers levetid

et luftfartøj, for hvilket der inden ikrafttrædelsen er ansøgt om typegodkendelse, og denne er modtaget inden december 2022, fremstillet inden den 2. marts 2027, og indtil udløbet af disse luftfartøjers levetid

| ii) | motorkøretøjer, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF

   (1a)

  , fremstillet inden den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden], enten indtil 2036 eller udløbet af disse motorkøretøjers levetid, alt efter hvilken dato der kommer først. |
| --- | --- |

ii)

ii)

motorkøretøjer, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF

   (1a)

  , fremstillet inden den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden], enten indtil 2036 eller udløbet af disse motorkøretøjers levetid, alt efter hvilken dato der kommer først.

motorkøretøjer, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF

1a

, fremstillet inden den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden], enten indtil 2036 eller udløbet af disse motorkøretøjers levetid, alt efter hvilken dato der kommer først.

| 3. | De specifikke undtagelser for reservedele til brug i motorkøretøjer, der er omhandlet i stk. 2, litra b), nr. ii), finder anvendelse for produktion og brug af kommercielle decaBDE, som falder ind under én eller flere af følgende kategorier:









  i) | anordninger til drivaggregater og motorrum, såsom batterimassekabler, batterisammenkoblingskabler, rør til mobile luftkonditioneringsanlæg, drivaggregater, bøsninger til udstødningsmanifold, motorrumsisolering, kabler og ledningsnet i motorrum (motorledningsnet m.v.), hastighedssensorer, slanger, ventilatormoduler og bankefølere |
| --- | --- | --- |

3.

3.

De specifikke undtagelser for reservedele til brug i motorkøretøjer, der er omhandlet i stk. 2, litra b), nr. ii), finder anvendelse for produktion og brug af kommercielle decaBDE, som falder ind under én eller flere af følgende kategorier:

i)

i)

anordninger til drivaggregater og motorrum, såsom batterimassekabler, batterisammenkoblingskabler, rør til mobile luftkonditioneringsanlæg, drivaggregater, bøsninger til udstødningsmanifold, motorrumsisolering, kabler og ledningsnet i motorrum (motorledningsnet m.v.), hastighedssensorer, slanger, ventilatormoduler og bankefølere

anordninger til drivaggregater og motorrum, såsom batterimassekabler, batterisammenkoblingskabler, rør til mobile luftkonditioneringsanlæg, drivaggregater, bøsninger til udstødningsmanifold, motorrumsisolering, kabler og ledningsnet i motorrum (motorledningsnet m.v.), hastighedssensorer, slanger, ventilatormoduler og bankefølere

| ii) | anordninger til brændstofsystemer, såsom brændstofslanger, brændstofbeholdere og brændstofbeholdere under karosserier |
| --- | --- |

ii)

ii)

anordninger til brændstofsystemer, såsom brændstofslanger, brændstofbeholdere og brændstofbeholdere under karosserier

anordninger til brændstofsystemer, såsom brændstofslanger, brændstofbeholdere og brændstofbeholdere under karosserier

| iii) | pyroteknisk udstyr og anordninger med anknytning til pyroteknisk udstyr, såsom udløsningskabler til airbags, sædebetræk/-stof (kun hvis relevant for airbags) samt front- og sideairbags |
| --- | --- |

iii)

iii)

pyroteknisk udstyr og anordninger med anknytning til pyroteknisk udstyr, såsom udløsningskabler til airbags, sædebetræk/-stof (kun hvis relevant for airbags) samt front- og sideairbags

pyroteknisk udstyr og anordninger med anknytning til pyroteknisk udstyr, såsom udløsningskabler til airbags, sædebetræk/-stof (kun hvis relevant for airbags) samt front- og sideairbags

| iv) | suspension og indvendigt udstyr såsom trimkomponenter, akustisk materiale og sikkerhedsseler |
| --- | --- |

iv)

iv)

suspension og indvendigt udstyr såsom trimkomponenter, akustisk materiale og sikkerhedsseler

suspension og indvendigt udstyr såsom trimkomponenter, akustisk materiale og sikkerhedsseler

| v) | forstærket plast (instrumentpaneler og indtræk) |
| --- | --- |

v)

v)

forstærket plast (instrumentpaneler og indtræk)

forstærket plast (instrumentpaneler og indtræk)

| vi) | under motorhjelm eller instrumentbræt (terminal/sikringsdåser, kabler til høj strømstyrke og kabelbeklædning (tændrørskabler)) |
| --- | --- |

vi)

vi)

under motorhjelm eller instrumentbræt (terminal/sikringsdåser, kabler til høj strømstyrke og kabelbeklædning (tændrørskabler))

under motorhjelm eller instrumentbræt (terminal/sikringsdåser, kabler til høj strømstyrke og kabelbeklædning (tændrørskabler))

| vii) | elektrisk og elektronisk udstyr (batterikasser og batteribakker, elektriske konnektorer til motorstyring, radiodiskkomponenter, satellitnavigationssystemer, globale positionsbestemmelsessystemer og computersystemer) |
| --- | --- |

vii)

vii)

elektrisk og elektronisk udstyr (batterikasser og batteribakker, elektriske konnektorer til motorstyring, radiodiskkomponenter, satellitnavigationssystemer, globale positionsbestemmelsessystemer og computersystemer)

elektrisk og elektronisk udstyr (batterikasser og batteribakker, elektriske konnektorer til motorstyring, radiodiskkomponenter, satellitnavigationssystemer, globale positionsbestemmelsessystemer og computersystemer)

| viii) | varer såsom baghylder, indtræk, loftsbetræk, bilsæder, nakkestøtter, solskærme, beklædningspaneler, gulvtæpper. |
| --- | --- |

viii)

viii)

varer såsom baghylder, indtræk, loftsbetræk, bilsæder, nakkestøtter, solskærme, beklædningspaneler, gulvtæpper.

varer såsom baghylder, indtræk, loftsbetræk, bilsæder, nakkestøtter, solskærme, beklædningspaneler, gulvtæpper.

| 3. | Fremstilling af decaBDE og dets anvendelse i produktion og markedsføring af følgende er tilladt:









  a) | artikler, der bringes på markedet inden [datoen for denne forordnings ikrafttræden]. |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Fremstilling af decaBDE og dets anvendelse i produktion og markedsføring af følgende er tilladt:

a)

a)

artikler, der bringes på markedet inden [datoen for denne forordnings ikrafttræden].

artikler, der bringes på markedet inden [datoen for denne forordnings ikrafttræden].

| b) | luftfartøjer, der er fremstillet i overensstemmelse med stk. 2, litra a) |
| --- | --- |

b)

b)

luftfartøjer, der er fremstillet i overensstemmelse med stk. 2, litra a)

luftfartøjer, der er fremstillet i overensstemmelse med stk. 2, litra a)

| c) | reservedele til luftfartøjer, der er fremstillet i overensstemmelse med stk. 2, litra b) |
| --- | --- |

c)

c)

reservedele til luftfartøjer, der er fremstillet i overensstemmelse med stk. 2, litra b)

reservedele til luftfartøjer, der er fremstillet i overensstemmelse med stk. 2, litra b)

| d) | elektrisk og elektronisk udstyr, som falder ind under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU

   (1b)

  . |
| --- | --- |

d)

d)

elektrisk og elektronisk udstyr, som falder ind under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU

   (1b)

  .

elektrisk og elektronisk udstyr, som falder ind under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU

1b

.

| 4. | Ved anvendelsen af dette punkt forstås ved »luftfartøj« et af følgende:









  a) | et civilt luftfartøj, der er fremstillet i overensstemmelse med et typecertifikat udstedt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2018/1139

   (1c)

  eller i overensstemmelse med en konstruktionsgodkendelse udstedt i henhold til de nationale bestemmelser i en kontraherende stat i Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO), eller for hvilket der er udstedt et luftdygtighedsbevis af en kontraherende stat i ICAO i henhold til bilag 8 til konventionen angående international civil luftfart |
| --- | --- | --- |

4.

4.

Ved anvendelsen af dette punkt forstås ved »luftfartøj« et af følgende:

a)

a)

et civilt luftfartøj, der er fremstillet i overensstemmelse med et typecertifikat udstedt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2018/1139

   (1c)

  eller i overensstemmelse med en konstruktionsgodkendelse udstedt i henhold til de nationale bestemmelser i en kontraherende stat i Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO), eller for hvilket der er udstedt et luftdygtighedsbevis af en kontraherende stat i ICAO i henhold til bilag 8 til konventionen angående international civil luftfart

et civilt luftfartøj, der er fremstillet i overensstemmelse med et typecertifikat udstedt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2018/1139

1c

eller i overensstemmelse med en konstruktionsgodkendelse udstedt i henhold til de nationale bestemmelser i en kontraherende stat i Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO), eller for hvilket der er udstedt et luftdygtighedsbevis af en kontraherende stat i ICAO i henhold til bilag 8 til konventionen angående international civil luftfart

| b) | et militært luftfartøj. |
| --- | --- |

b)

b)

et militært luftfartøj.

et militært luftfartøj.

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del A — række 24 b (ny)

Bilag I — del A — række 24 b (ny)

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

| Stof | CAS nr. | Einecs-nr. | Specifik undtagelse vedrørende brug som mellemprodukt eller andre præciseringer |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 1. | Som en undtagelse er fremstilling, markedsføring og anvendelse af stoffer eller præparater, der indeholder SCCP i koncentrationer på under 1 vægtprocent, eller artikler, der indeholder SCCP i koncentrationer på under 0,15  vægtprocent, tilladt. |

Stof

Stof

CAS nr.

CAS nr.

Einecs-nr.

Einecs-nr.

Specifik undtagelse vedrørende brug som mellemprodukt eller andre præciseringer

Specifik undtagelse vedrørende brug som mellemprodukt eller andre præciseringer

Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP)

Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP)

85535-84-8

85535-84-8

287-476-5

287-476-5

1.

1.

Som en undtagelse er fremstilling, markedsføring og anvendelse af stoffer eller præparater, der indeholder SCCP i koncentrationer på under 1 vægtprocent, eller artikler, der indeholder SCCP i koncentrationer på under 0,15  vægtprocent, tilladt.

| 2. | Anvendelse er tilladt for så vidt angår:









  a) | transportbånd i mineindustrien og fugemasser til dæmninger og diger, som indeholder SCCP, og som allerede var i brug senest den 4. december 2015, og |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Anvendelse er tilladt for så vidt angår:

a)

a)

transportbånd i mineindustrien og fugemasser til dæmninger og diger, som indeholder SCCP, og som allerede var i brug senest den 4. december 2015, og

transportbånd i mineindustrien og fugemasser til dæmninger og diger, som indeholder SCCP, og som allerede var i brug senest den 4. december 2015, og

| b) | andre artikler end de i litra a) omhandlede, som indeholder SCCP, og som allerede var i brug senest den 10. juli 2012. |
| --- | --- |

b)

b)

andre artikler end de i litra a) omhandlede, som indeholder SCCP, og som allerede var i brug senest den 10. juli 2012.

andre artikler end de i litra a) omhandlede, som indeholder SCCP, og som allerede var i brug senest den 10. juli 2012.

| 3. | Artikel 4, stk. 2, tredje og fjerde afsnit, finder anvendelse på de i stk. 2 nævnte artikler. |
| --- | --- |

3.

3.

Artikel 4, stk. 2, tredje og fjerde afsnit, finder anvendelse på de i stk. 2 nævnte artikler.

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del B

Bilag I — del B

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| Stof | CAS nr. | Einecs-nr. | Specifik undtagelse vedrørende brug som mellemprodukt eller andre præciseringer |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | 4 | 4 | 4 |
| 4 | | | 4 |
| 5 Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP) | 5 85535-84-8 | 5 287-476-5 | 5 1. | Som en undtagelse er fremstilling, markedsføring og anvendelse af stoffer eller blandinger, der indeholder SCCP i koncentrationer på under 1 vægtprocent, eller artikler, der indeholder SCCP i koncentrationer på under 0,15  vægtprocent, tilladt. |

Stof

Stof

CAS nr.

CAS nr.

Einecs-nr.

Einecs-nr.

Specifik undtagelse vedrørende brug som mellemprodukt eller andre præciseringer

Specifik undtagelse vedrørende brug som mellemprodukt eller andre præciseringer

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

5 Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP)

5 Alkaner C10-C13, chlor (korte chlorparaffiner) (SCCP)

5 85535-84-8

5 85535-84-8

5 287-476-5

5 287-476-5

5 1.

5 1.

Som en undtagelse er fremstilling, markedsføring og anvendelse af stoffer eller blandinger, der indeholder SCCP i koncentrationer på under 1 vægtprocent, eller artikler, der indeholder SCCP i koncentrationer på under 0,15  vægtprocent, tilladt.

| 2. | Anvendelse er tilladt for så vidt angår:









  a) | transportbånd i mineindustrien og fugemasser til dæmninger og diger, som indeholder SCCP, og som allerede var i brug senest den 4. december 2015, og |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Anvendelse er tilladt for så vidt angår:

a)

a)

transportbånd i mineindustrien og fugemasser til dæmninger og diger, som indeholder SCCP, og som allerede var i brug senest den 4. december 2015, og

transportbånd i mineindustrien og fugemasser til dæmninger og diger, som indeholder SCCP, og som allerede var i brug senest den 4. december 2015, og

| b) | andre artikler end de i litra a) omhandlede, som indeholder SCCP, og som allerede var i brug senest den 10. juli 2012. |
| --- | --- |

b)

b)

andre artikler end de i litra a) omhandlede, som indeholder SCCP, og som allerede var i brug senest den 10. juli 2012.

andre artikler end de i litra a) omhandlede, som indeholder SCCP, og som allerede var i brug senest den 10. juli 2012.

| 3. | Artikel 4, stk. 2, tredje og fjerde afsnit, finder anvendelse på de i stk. 2 nævnte artikler. |
| --- | --- |

3.

3.

Artikel 4, stk. 2, tredje og fjerde afsnit, finder anvendelse på de i stk. 2 nævnte artikler.

Ændring

Ændring

udgår

udgår

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III

Bilag III

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| LISTE OVER STOFFER, DER ER OMFATTET AF BESTEMMELSER OM BEGRÆNSNING AF UDSLIP | LISTE OVER STOFFER, DER ER OMFATTET AF BESTEMMELSER OM BEGRÆNSNING AF UDSLIP |
| STOF (CAS NR.) | Stof (CAS nr.) |
| Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner og dibenzofuraner (PCDD/PCDF) | Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner og dibenzofuraner (PCDD/PCDF) |
| Hexachlorbenzen (HCB) (CAS nr. 118-74-1) | Hexachlorbenzen (HCB) (CAS nr. 118-74-1) |
| Polychlorerede biphenyler (PCB) | Polychlorerede biphenyler (PCB) |
| Polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH) (37) | Polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH) (37) |
| Pentachlorbenzen (CAS nr. 608-93-5) | Pentachlorbenzen (CAS nr. 608-93-5) |
| | Polychlorerede naphthalener

   (37a) |
| | Hexachlorbutadien (CAS nr. 87-68-3) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

LISTE OVER STOFFER, DER ER OMFATTET AF BESTEMMELSER OM BEGRÆNSNING AF UDSLIP

LISTE OVER STOFFER, DER ER OMFATTET AF BESTEMMELSER OM BEGRÆNSNING AF UDSLIP

STOF (CAS NR.)

Stof (CAS nr.)

Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner og dibenzofuraner (PCDD/PCDF)

Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner og dibenzofuraner (PCDD/PCDF)

Hexachlorbenzen (HCB) (CAS nr. 118-74-1)

Hexachlorbenzen (HCB) (CAS nr. 118-74-1)

Polychlorerede biphenyler (PCB)

Polychlorerede biphenyler (PCB)

Polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH) (37)

37

Polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH) (37)

37

Pentachlorbenzen (CAS nr. 608-93-5)

Pentachlorbenzen (CAS nr. 608-93-5)

Polychlorerede naphthalener

   (37a)

Polychlorerede naphthalener

37a

Hexachlorbutadien (CAS nr. 87-68-3)

Hexachlorbutadien (CAS nr. 87-68-3)

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — række 5 — 8

Bilag IV — række 5 — 8

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| Stof | CAS nr. | Einecs-nr. | Koncentrationsgrænse i artikel 7, stk. 4, litra a) |
| --- | --- | --- | --- |
| ... | | | |
| tetrabromdifenylether EC-nr.
  C12H6Br4O | 40088-47-9 og andre | 254-787-2 og andre | Summen af koncentrationerne af tetrabromdipenylether, pentabromdiphenylether, hexabromdiphenylether og heptabromdiphenylether: 1 000 μg/kg |
| pentabromdiphenylether EC-nr.
  C12H5Br5O | 32534-81-9 og andre | 251-084-2 og andre |
| hexabromdiphenylether
  C12H4Br6O | 36483-60-0 og andre
  253-058-6 og andre | |
| heptabromdiphenylether
  C12H3Br7O | 68928-80-3 og andre | 273-031-2 og andre |
| ... | | | |

Stof

CAS nr.

Einecs-nr.

Koncentrationsgrænse i artikel 7, stk. 4, litra a)

...

tetrabromdifenylether EC-nr.

C12H6Br4O

12

6

4

40088-47-9 og andre

254-787-2 og andre

Summen af koncentrationerne af tetrabromdipenylether, pentabromdiphenylether, hexabromdiphenylether og heptabromdiphenylether: 1 000 μg/kg

pentabromdiphenylether EC-nr.

C12H5Br5O

12

5

5

32534-81-9 og andre

251-084-2 og andre

hexabromdiphenylether

C12H4Br6O

12

4

6

36483-60-0 og andre

253-058-6 og andre

heptabromdiphenylether

C12H3Br7O

12

3

7

68928-80-3 og andre

273-031-2 og andre

...

Ændring

Ændring

| Stof | CAS nr. | Einecs-nr. | Koncentrationsgrænse i artikel 7, stk. 4, litra a) |
| --- | --- | --- | --- |
| ... | | | |
| tetrabromdifenylether EC-nr.
  C12H6Br4O | 40088-47-9 og andre | 254-787-2 og andre | Summen af koncentrationerne af tetrabromdipenylether, pentabromdiphenylether, hexabromdiphenylether og heptabromdiphenylether
  og decabromodiphenylether: 500 μg/kg |
| pentabromdiphenylether EC-nr.
  C12H5Br5O | 32534-81-9 og andre | 251-084-2 og andre |
| hexabromdiphenylether
  C12H4Br6O | 36483-60-0 og andre | 253-058-6 og andre |
| heptabromdiphenylether
  C12H3Br7O | 68928-80-3 og andre | 273-031-2 og andre |
| decabromdiphenylether




  C12Br10O


  ... | 1163-19-5 og andre | 214-604-9 og andre | |

Stof

CAS nr.

Einecs-nr.

Koncentrationsgrænse i artikel 7, stk. 4, litra a)

...

tetrabromdifenylether EC-nr.

C12H6Br4O

12

6

4

40088-47-9 og andre

254-787-2 og andre

Summen af koncentrationerne af tetrabromdipenylether, pentabromdiphenylether, hexabromdiphenylether og heptabromdiphenylether
  og decabromodiphenylether: 500 μg/kg

og decabromodiphenylether: 500 μg/kg

pentabromdiphenylether EC-nr.

C12H5Br5O

12

5

5

32534-81-9 og andre

251-084-2 og andre

hexabromdiphenylether

C12H4Br6O

12

4

6

36483-60-0 og andre

253-058-6 og andre

heptabromdiphenylether

C12H3Br7O

12

3

7

68928-80-3 og andre

273-031-2 og andre

decabromdiphenylether

decabromdiphenylether

C12Br10O

C12

10

...

1163-19-5 og andre

1163-19-5 og andre

214-604-9 og andre

214-604-9 og andre

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — tabel 1 — kolonne »Koncentrationsgrænse i artikel 7, stk. 4, litra a)« — række »Polychlorerede« — fodnote 7

Bilag IV — tabel 1 — kolonne »Koncentrationsgrænse i artikel 7, stk. 4, litra a)« — række »Polychlorerede« — fodnote 7

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| 7. | Grænseværdierne er beregnet som PCDD og PCDF ifølge nedenstående toksicitetsækvivalensfaktorer (TEF): |
| --- | --- |

7.

Grænseværdierne er beregnet som PCDD og PCDF ifølge nedenstående toksicitetsækvivalensfaktorer (TEF):

PCDD

PCDD

TEF

TEF

PCDF

PCDF

TEF

TEF

PCDD

PCDD

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDD

2,3,7,8-TeCDD

1

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

0,01

OCDD

OCDD

0,0003

0,0003

2,3,7,8-TeCDF

2,3,7,8-TeCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

0,01

OCDF

OCDF

0,0003

0,0003

Ændring

Ændring

| 7. | Grænseværdierne er beregnet som PCDD og PCDF ifølge nedenstående toksicitetsækvivalensfaktorer (TEF): |
| --- | --- |

7.

Grænseværdierne er beregnet som PCDD og PCDF ifølge nedenstående toksicitetsækvivalensfaktorer (TEF):

PCDD

PCDD

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDD

2,3,7,8-TeCDD

1

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

0,01

OCDD

OCDD

0,0003

0,0003

PCDF

PCDF

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDF

2,3,7,8-TeCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

0,1

PCDD

PCDD

TEF

TEF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

0,01

OCDF

OCDF

0,0003

0,0003

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0336/2018).

1

(17)  EUT L 63 af 6.3.2003, s. 29 .

17

(18)  EUT L 39 af 16.2.1993, s. 3 .

18

(17)  EUT L 63 af 6.3.2003, s. 29.

17

(18)  EUT L 39 af 16.2.1993, s. 3.

18

(18a)  

  EUT L 142 af 2.6.2017, s. 4.

18a

EUT L 142 af 2.6.2017, s. 4.

(1a)  

  EUT L 124 af 17.5.2005, s. 1.

1a

EUT L 124 af 17.5.2005, s. 1.

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/18/EU af 4. juli 2012 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer og om ændring og efterfølgende ophævelse af Rådets direktiv 96/82/EF (EUT L 197 af 24.7.2012, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/18/EU af 4. juli 2012 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer og om ændring og efterfølgende ophævelse af Rådets direktiv 96/82/EF (EUT L 197 af 24.7.2012, s. 1).

(1b)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).

1b

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2150/2002 af 25. november 2002 om affaldsstatistik (EFT L 332 af 9.12.2002, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2150/2002 af 25. november 2002 om affaldsstatistik (EFT L 332 af 9.12.2002, s. 1).

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).

30

(29a)  
  Se Stockholmkonventionen om persistente organiske miljøgifte (2008). Guidelines on Best Available Techniques and Provisional Guidance on Best Environmental Practices Relevant to Article 5 and Annex C of the Stockholm Convention on Persistent Organic Pollutants (Retningslinjer for bedste tilgængelige teknik og foreløbig vejledning om bedste praksis på miljøområdet i henhold til artikel 5 og bilag C til Stockholmkonventionen om persistente organiske miljøgifte). Genève, sekretariatet for Stockholmkonventionen om persistente organiske miljøgifte. http://www.pops.int/Implementation/BATandBEP/BATBEPGuidelinesArticle5/tabid/187/Default.aspx

29a

Se Stockholmkonventionen om persistente organiske miljøgifte (2008). Guidelines on Best Available Techniques and Provisional Guidance on Best Environmental Practices Relevant to Article 5 and Annex C of the Stockholm Convention on Persistent Organic Pollutants (Retningslinjer for bedste tilgængelige teknik og foreløbig vejledning om bedste praksis på miljøområdet i henhold til artikel 5 og bilag C til Stockholmkonventionen om persistente organiske miljøgifte). Genève, sekretariatet for Stockholmkonventionen om persistente organiske miljøgifte. http://www.pops.int/Implementation/BATandBEP/BATBEPGuidelinesArticle5/tabid/187/Default.aspx

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).

30

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger og om ophævelse af Rådets direktiv 90/313/EØF (EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26).

32

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger og om ophævelse af Rådets direktiv 90/313/EØF (EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26).

32

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv) (EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv) (EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1).

(1b)  
  Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2011/65/EU af 8. juni 2011 om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 88).".

1b

Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2011/65/EU af 8. juni 2011 om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 88).".

(1c)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 af 4. juli 2018 om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur og om ændring af forordning (EF) nr. 2111/2005, (EF) nr. 1008/2008, (EU) nr. 996/2010, (EU) nr. 376/2014 og direktiv 2014/30/EU og 2014/53/EU og om ophævelse af forordning (EF) nr. 552/2004 og (EF) nr. 216/2008 og Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 (EUT L 212 af 22.8.2018, s. 1).«

1c

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 af 4. juli 2018 om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur og om ændring af forordning (EF) nr. 2111/2005, (EF) nr. 1008/2008, (EU) nr. 996/2010, (EU) nr. 376/2014 og direktiv 2014/30/EU og 2014/53/EU og om ophævelse af forordning (EF) nr. 552/2004 og (EF) nr. 216/2008 og Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 (EUT L 212 af 22.8.2018, s. 1).«

(37)  For emissionsopgørelser anvendes følgende fire sammensatte indikatorer: benzo(a)pyren, benzo(b)fluoranthen, benzo(k)fluoranthen og indeno(1,2,3-cd)pyren.

37

(37)  For emissionsopgørelser anvendes følgende fire sammensatte indikatorer: benzo(a)pyren, benzo(b)fluoranthen, benzo(k)fluoranthen og indeno(1,2,3-cd)pyren.

37

(37a)  
  Polychlorerede naphthalener: kemiske forbindelser baseret på en naphthalenringstruktur, hvor en eller flere brintatomer er erstattet med chloratomer.

37a

Polychlorerede naphthalener: kemiske forbindelser baseret på en naphthalenringstruktur, hvor en eller flere brintatomer er erstattet med chloratomer.

---

Torsdag den 29. november 2018

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/369 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/369

---

P8_TA(2018)0466

Anvendelse af Euro 5-trinnet ved typegodkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 168/2013 for så vidt angår anvendelsen af Euro 5-trinnet ved typegodkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler (COM(2018)0137 — C8-0120/2018 — 2018/0065(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 363/38)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0137), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0137),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0120/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0120/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 11. juli 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 11. juli 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelsen fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0346/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelsen fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0346/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 367 af 10.10.2018, s. 32.

---

P8_TC1-COD(2018)0065

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af forordning (EU) nr. 168/2013 for så vidt angår anvendelsen af Euro 5-trinnet ved typegodkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/129.)

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/370 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/370

---

P8_TA(2018)0467

Handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (kodifikation) (COM(2018)0316 — C8-0210/2018 — 2018/0160(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — kodifikation)

(2020/C 363/39)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0316), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0316),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0210/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0210/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0387/2018),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2018)0160

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (kodifikation)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/125.)

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/371 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/371

---

P8_TA(2018)0468

Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden: Indgåelse af forpligtelser på ny for de resterende beløb ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 for så vidt angår indgåelse af forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 eller tildelingen heraf til andre foranstaltninger under de nationale programmer (COM(2018)0719 — C8-0448/2018 — 2018/0371(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 363/40)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Formålet med denne forordning er at gøre det muligt at indgå forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 (8), eller at tildele dem til andre foranstaltninger inden for rammerne af de nationale programmer i overensstemmelse med
  EU's
  prioriteter og medlemsstaternes behov på migrations- og
  asylområdet
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Formålet med denne forordning er at gøre det muligt at indgå forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 (8), eller at tildele dem til andre foranstaltninger inden for rammerne af de nationale programmer i overensstemmelse med
  EU's
  prioriteter og medlemsstaternes behov på migrations- og
  asylområdet
  .

| (1) | Formålet med denne forordning er at gøre det muligt at indgå forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 (8), eller at tildele dem til andre foranstaltninger inden for rammerne af de nationale programmer i overensstemmelse med
  Unionens
  prioriteter og medlemsstaternes behov på
  bestemte
  migrations- og
  asylområder. Det skal også sikres, at en sådan indgåelse af forpligtelser på ny eller tildeling sker på en gennemsigtig måde
  . |
| --- | --- |

(1)

Formålet med denne forordning er at gøre det muligt at indgå forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 (8), eller at tildele dem til andre foranstaltninger inden for rammerne af de nationale programmer i overensstemmelse med
  Unionens
  prioriteter og medlemsstaternes behov på
  bestemte
  migrations- og
  asylområder. Det skal også sikres, at en sådan indgåelse af forpligtelser på ny eller tildeling sker på en gennemsigtig måde
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Medlemsstaterne bør have mulighed for at anvende ovennævnte beløb til at fortsætte gennemførelsen af omfordelingen ved at indgå forpligtelser på ny for beløbene til samme foranstaltning i de nationale programmer.
  Derudover
  bør det i overensstemmelse med forordningen om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden være muligt at
  anvende disse midler til at klare andre udfordringer
  på migrations- og asylområdet, hvis det er behørigt begrundet i revisionen af medlemsstaternes nationale programmer. Medlemsstaternes behov på disse områder er stadig betydelige. Det bør kun være muligt én gang og med Kommissionens godkendelse at indgå forpligtelser på ny for ovennævnte beløb til samme foranstaltning eller at overføre beløbene inden for rammerne af det nationale program. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Medlemsstaterne bør have mulighed for at anvende ovennævnte beløb til at fortsætte gennemførelsen af omfordelingen ved at indgå forpligtelser på ny for beløbene til samme foranstaltning i de nationale programmer.
  Derudover
  bør det i overensstemmelse med forordningen om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden være muligt at
  anvende disse midler til at klare andre udfordringer
  på migrations- og asylområdet, hvis det er behørigt begrundet i revisionen af medlemsstaternes nationale programmer. Medlemsstaternes behov på disse områder er stadig betydelige. Det bør kun være muligt én gang og med Kommissionens godkendelse at indgå forpligtelser på ny for ovennævnte beløb til samme foranstaltning eller at overføre beløbene inden for rammerne af det nationale program.

| (4) | Medlemsstaterne bør have mulighed for at anvende ovennævnte beløb til at fortsætte gennemførelsen af omfordelingen ved at indgå forpligtelser på ny for beløbene til samme foranstaltning i de nationale programmer.
  Medlemsstaterne bør som minimum indgå forpligtelser på ny for 20 % af disse beløb til foranstaltninger i nationale programmer, til omfordeling af ansøgere om international beskyttelse eller omfordeling af personer med international beskyttelse eller til genbosættelse og anden ad hoc-indrejse af humanitære årsager. For den resterende del af disse beløb
  bør det i overensstemmelse med forordningen om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden
  , navnlig for så vidt angår udviklingen af aspekter af det fælles europæiske asylsystem, især hvad angår familiesammenføring eller støtte af lovlig migration til medlemsstaterne og fremme af en effektiv integration af tredjelandsstatsborgere,
  være muligt at
  finansiere de særlige foranstaltninger, der er fastsat i kapitel II og III,
  på migrations- og asylområdet, hvis det er behørigt begrundet i revisionen af medlemsstaternes nationale programmer. Medlemsstaternes behov på disse områder er stadig betydelige. Det bør kun være muligt én gang og med Kommissionens godkendelse at indgå forpligtelser på ny for ovennævnte beløb til samme foranstaltning eller at overføre beløbene inden for rammerne af det nationale program.
  Medlemsstaterne bør sikre, at tildelingen af midler sker under fuld overholdelse af principperne i finansforordningen, navnlig med hensyn til effektivitet og gennemsigtighed. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterne bør have mulighed for at anvende ovennævnte beløb til at fortsætte gennemførelsen af omfordelingen ved at indgå forpligtelser på ny for beløbene til samme foranstaltning i de nationale programmer.
  Medlemsstaterne bør som minimum indgå forpligtelser på ny for 20 % af disse beløb til foranstaltninger i nationale programmer, til omfordeling af ansøgere om international beskyttelse eller omfordeling af personer med international beskyttelse eller til genbosættelse og anden ad hoc-indrejse af humanitære årsager. For den resterende del af disse beløb
  bør det i overensstemmelse med forordningen om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden
  , navnlig for så vidt angår udviklingen af aspekter af det fælles europæiske asylsystem, især hvad angår familiesammenføring eller støtte af lovlig migration til medlemsstaterne og fremme af en effektiv integration af tredjelandsstatsborgere,
  være muligt at
  finansiere de særlige foranstaltninger, der er fastsat i kapitel II og III,
  på migrations- og asylområdet, hvis det er behørigt begrundet i revisionen af medlemsstaternes nationale programmer. Medlemsstaternes behov på disse områder er stadig betydelige. Det bør kun være muligt én gang og med Kommissionens godkendelse at indgå forpligtelser på ny for ovennævnte beløb til samme foranstaltning eller at overføre beløbene inden for rammerne af det nationale program.
  Medlemsstaterne bør sikre, at tildelingen af midler sker under fuld overholdelse af principperne i finansforordningen, navnlig med hensyn til effektivitet og gennemsigtighed.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Den målgruppe, der kan komme i betragtning til omfordeling, bør udvides for at give medlemsstaterne større fleksibilitet, når de foretager omfordelinger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Den målgruppe, der kan komme i betragtning til omfordeling, bør udvides for at give medlemsstaterne større fleksibilitet, når de foretager omfordelinger.

| (5) | Den målgruppe, der kan komme i betragtning til omfordeling
  , og de lande, hvorfra omfordelingen finder sted
  , bør udvides for at give medlemsstaterne større fleksibilitet, når de foretager omfordelinger.
  Der bør gives fortrinsret til omfordelingen af uledsagede mindreårige, andre sårbare ansøgere og familiemedlemmer til personer med international beskyttelse. |
| --- | --- |

(5)

Den målgruppe, der kan komme i betragtning til omfordeling
  , og de lande, hvorfra omfordelingen finder sted
  , bør udvides for at give medlemsstaterne større fleksibilitet, når de foretager omfordelinger.
  Der bør gives fortrinsret til omfordelingen af uledsagede mindreårige, andre sårbare ansøgere og familiemedlemmer til personer med international beskyttelse.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Medlemsstaterne bør også have tilstrækkelig tid til at anvende de beløb, for hvilke der indgås forpligtelser på ny til samme foranstaltning, eller som overføres til andre foranstaltninger, inden disse beløb frigøres. Når indgåelsen af sådanne forpligtelser på ny eller overførslen af beløb inden for rammerne af det nationale program er godkendt af Kommissionen, bør forpligtelserne for de pågældende beløb derfor anses for at være indgået i året for revisionen af det nationale program, hvori den pågældende indgåelse af forpligtelser på ny eller den pågældende overførsel blev godkendt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Medlemsstaterne bør også have tilstrækkelig tid til at anvende de beløb, for hvilke der indgås forpligtelser på ny til samme foranstaltning, eller som overføres til andre foranstaltninger, inden disse beløb frigøres. Når indgåelsen af sådanne forpligtelser på ny eller overførslen af beløb inden for rammerne af det nationale program er godkendt af Kommissionen, bør forpligtelserne for de pågældende beløb derfor anses for at være indgået i året for revisionen af det nationale program, hvori den pågældende indgåelse af forpligtelser på ny eller den pågældende overførsel blev godkendt.

| (7) | Medlemsstaterne bør også have tilstrækkelig tid til at anvende de beløb, for hvilke der indgås forpligtelser på ny til samme foranstaltning, eller som overføres til andre
  bestemte
  foranstaltninger, inden disse beløb frigøres. Når indgåelsen af sådanne forpligtelser på ny eller overførslen af beløb inden for rammerne af det nationale program er godkendt af Kommissionen, bør forpligtelserne for de pågældende beløb derfor anses for at være indgået i året for revisionen af det nationale program, hvori den pågældende indgåelse af forpligtelser på ny eller den pågældende overførsel blev godkendt. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterne bør også have tilstrækkelig tid til at anvende de beløb, for hvilke der indgås forpligtelser på ny til samme foranstaltning, eller som overføres til andre
  bestemte
  foranstaltninger, inden disse beløb frigøres. Når indgåelsen af sådanne forpligtelser på ny eller overførslen af beløb inden for rammerne af det nationale program er godkendt af Kommissionen, bør forpligtelserne for de pågældende beløb derfor anses for at være indgået i året for revisionen af det nationale program, hvori den pågældende indgåelse af forpligtelser på ny eller den pågældende overførsel blev godkendt.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Kommissionen bør hvert år aflægge rapport til Parlamentet og Rådet om anvendelsen af ressourcer til overførelse af ansøgere om international beskyttelse og personer med international beskyttelse, navnlig hvad angår overførelser til andre foranstaltninger under det nationale program og indgåelse af forpligtelser på ny. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Kommissionen bør hvert år aflægge rapport til Parlamentet og Rådet om anvendelsen af ressourcer til overførelse af ansøgere om international beskyttelse og personer med international beskyttelse, navnlig hvad angår overførelser til andre foranstaltninger under det nationale program og indgåelse af forpligtelser på ny.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | Hvis forordning (EU) nr. 516/2014 ikke ændres inden udgangen af 2018, vil den relevante finansiering ikke længere være til rådighed til medlemsstaternes anvendelse under de nationale programmer, der støttes af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden. I betragtning af at det haster med at ændre forordning (EU) nr. 516/2014, bør der ske fravigelse af den periode på otte uger, der er omhandlet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

Hvis forordning (EU) nr. 516/2014 ikke ændres inden udgangen af 2018, vil den relevante finansiering ikke længere være til rådighed til medlemsstaternes anvendelse under de nationale programmer, der støttes af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden. I betragtning af at det haster med at ændre forordning (EU) nr. 516/2014, bør der ske fravigelse af den periode på otte uger, der er omhandlet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab.

Ændring 7

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. - 1 (ny)

Forordning (EU) nr. 516/2014

Artikel 18 — titel

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | -1) | Titlen affattes således: |

Gældende ordlyd

Ændring

-1)

Midler til overførelse af personer med international beskyttelse

»Midler til overførelse af
  ansøgere om international beskyttelse eller
  personer med international beskyttelse«

Ændring 8

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Forordning (EU) nr. 516/2014

Artikel 18 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | I stk. 1 erstattes ordene »person med international beskyttelse« af ordene »ansøger om international beskyttelse eller person med international beskyttelse« |

Kommissionens forslag

Ændring

1)

udgår

Ændring 9

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 a (ny)

Forordning (EU) nr. 516/2014

Artikel 18 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a) | Stk. 1 affattes således: |

Gældende ordlyd

Ændring

1a)

»1.   Med henblik på gennemførelse af princippet om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling og i lyset af politikudviklingen i Unionen inden for fondens gennemførelsesperiode modtager medlemsstaterne ud over deres tildeling beregnet i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a), et yderligere beløb i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra b), som et fast beløb på
  6 000
   EUR for hver person med international beskyttelse, der overføres fra en anden medlemsstat.«

»1.   Med henblik på gennemførelse af princippet om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling og i lyset af politikudviklingen i Unionen inden for fondens gennemførelsesperiode modtager medlemsstaterne ud over deres tildeling beregnet i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a), et yderligere beløb i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra b), som et fast beløb på
  10 000
   EUR for
  hver ansøger om international beskyttelse og
  hver person med international beskyttelse, der overføres fra en anden medlemsstat.«

Ændring 10

Ændring 10

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Forordning (EU) nr. 516/2014

Artikel 18 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   De yderligere beløb, der er nævnt i denne artikels stk. 1, tildeles medlemsstaterne første gang i de individuelle finansieringsafgørelser, der godkender deres nationale program efter proceduren i artikel 14 i forordning (EU) nr. 514/2014, og efterfølgende i en finansieringsafgørelse, der vedlægges som bilag til den afgørelse, der godkender deres nationale program. Det er muligt at indgå forpligtelser på ny for disse beløb til samme foranstaltning inden for rammerne af det nationale program eller at overføre disse beløb til andre foranstaltninger inden for rammerne af det nationale program, hvis det er behørigt begrundet i revisionen af de respektive nationale programmer. Der kan kun én gang indgås forpligtelser på ny for et beløb, eller det kan kun overføres én gang. Kommissionen godkender indgåelsen af forpligtelser på ny eller overførslen via revisionen af det nationale program. | 3.   De yderligere beløb, der er nævnt i denne artikels stk. 1, tildeles medlemsstaterne første gang i de individuelle finansieringsafgørelser, der godkender deres nationale program efter proceduren i artikel 14 i forordning (EU) nr. 514/2014, og efterfølgende i en finansieringsafgørelse, der vedlægges som bilag til den afgørelse, der godkender deres nationale program. Det er muligt at indgå forpligtelser på ny for disse beløb til samme foranstaltning inden for rammerne af det nationale program eller at overføre disse beløb til andre
  bestemte
  foranstaltninger
  fastsat i kapitel II og III i denne forordning
  inden for rammerne af det nationale program, hvis det er behørigt begrundet i revisionen af de respektive nationale programmer. Der kan kun én gang indgås forpligtelser på ny for et beløb, eller det kan kun overføres én gang. Kommissionen godkender indgåelsen af forpligtelser på ny eller overførslen via revisionen af det nationale program.
  Finansieringen tildeles på en gennemsigtig og effektiv måde i overensstemmelse med det nationale programs mål. |
| | For beløb, der hidrører fra de midlertidige foranstaltninger, som er fastsat ved afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601, indgås der til foranstaltninger under de nationale programmer for omfordeling af ansøgere om international beskyttelse eller omfordeling af personer med international beskyttelse eller til genbosætning og anden ad hoc-indrejse af humanitære årsager forpligtelser på ny for mindst 20 % af de beløb, der skal indgås forpligtelser om på ny. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   De yderligere beløb, der er nævnt i denne artikels stk. 1, tildeles medlemsstaterne første gang i de individuelle finansieringsafgørelser, der godkender deres nationale program efter proceduren i artikel 14 i forordning (EU) nr. 514/2014, og efterfølgende i en finansieringsafgørelse, der vedlægges som bilag til den afgørelse, der godkender deres nationale program. Det er muligt at indgå forpligtelser på ny for disse beløb til samme foranstaltning inden for rammerne af det nationale program eller at overføre disse beløb til andre foranstaltninger inden for rammerne af det nationale program, hvis det er behørigt begrundet i revisionen af de respektive nationale programmer. Der kan kun én gang indgås forpligtelser på ny for et beløb, eller det kan kun overføres én gang. Kommissionen godkender indgåelsen af forpligtelser på ny eller overførslen via revisionen af det nationale program.

3.   De yderligere beløb, der er nævnt i denne artikels stk. 1, tildeles medlemsstaterne første gang i de individuelle finansieringsafgørelser, der godkender deres nationale program efter proceduren i artikel 14 i forordning (EU) nr. 514/2014, og efterfølgende i en finansieringsafgørelse, der vedlægges som bilag til den afgørelse, der godkender deres nationale program. Det er muligt at indgå forpligtelser på ny for disse beløb til samme foranstaltning inden for rammerne af det nationale program eller at overføre disse beløb til andre
  bestemte
  foranstaltninger
  fastsat i kapitel II og III i denne forordning
  inden for rammerne af det nationale program, hvis det er behørigt begrundet i revisionen af de respektive nationale programmer. Der kan kun én gang indgås forpligtelser på ny for et beløb, eller det kan kun overføres én gang. Kommissionen godkender indgåelsen af forpligtelser på ny eller overførslen via revisionen af det nationale program.
  Finansieringen tildeles på en gennemsigtig og effektiv måde i overensstemmelse med det nationale programs mål.

For beløb, der hidrører fra de midlertidige foranstaltninger, som er fastsat ved afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601, indgås der til foranstaltninger under de nationale programmer for omfordeling af ansøgere om international beskyttelse eller omfordeling af personer med international beskyttelse eller til genbosætning og anden ad hoc-indrejse af humanitære årsager forpligtelser på ny for mindst 20 % af de beløb, der skal indgås forpligtelser om på ny.

For beløb, der hidrører fra de midlertidige foranstaltninger, som er fastsat ved afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601, indgås der til foranstaltninger under de nationale programmer for omfordeling af ansøgere om international beskyttelse eller omfordeling af personer med international beskyttelse eller til genbosætning og anden ad hoc-indrejse af humanitære årsager forpligtelser på ny for mindst 20 % af de beløb, der skal indgås forpligtelser om på ny.

Ændring 11

Ændring 11

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) nr. 516/2014

Artikel 18 — stk. 3a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3a.   Såfremt der indgås forpligtelser på ny for beløb, der stammer fra de foreløbige foranstaltninger, der er truffet ved afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601, med henblik på samme foranstaltning inden for rammerne af det nationale program, eller beløbene overføres til andre foranstaltninger inden for rammerne af det nationale program, jf. stk. 3, anses forpligtelserne for de pågældende beløb med henblik på artikel 50, stk. 1, i forordning (EU) nr. 514/2014 for at være indgået i året for revisionen af det nationale program, hvori den pågældende indgåelse af forpligtelser på ny eller den pågældende overførsel blev godkendt. | 3a.   Såfremt der indgås forpligtelser på ny for beløb, der stammer fra de foreløbige foranstaltninger, der er truffet ved afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601, med henblik på samme foranstaltning inden for rammerne af det nationale program, eller beløbene overføres til andre
  bestemte
  foranstaltninger inden for rammerne af det nationale program, jf. stk. 3, anses forpligtelserne for de pågældende beløb med henblik på artikel 50, stk. 1, i forordning (EU) nr. 514/2014 for at være indgået i året for revisionen af det nationale program, hvori den pågældende indgåelse af forpligtelser på ny eller den pågældende overførsel blev godkendt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.   Såfremt der indgås forpligtelser på ny for beløb, der stammer fra de foreløbige foranstaltninger, der er truffet ved afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601, med henblik på samme foranstaltning inden for rammerne af det nationale program, eller beløbene overføres til andre foranstaltninger inden for rammerne af det nationale program, jf. stk. 3, anses forpligtelserne for de pågældende beløb med henblik på artikel 50, stk. 1, i forordning (EU) nr. 514/2014 for at være indgået i året for revisionen af det nationale program, hvori den pågældende indgåelse af forpligtelser på ny eller den pågældende overførsel blev godkendt.

3a.   Såfremt der indgås forpligtelser på ny for beløb, der stammer fra de foreløbige foranstaltninger, der er truffet ved afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601, med henblik på samme foranstaltning inden for rammerne af det nationale program, eller beløbene overføres til andre
  bestemte
  foranstaltninger inden for rammerne af det nationale program, jf. stk. 3, anses forpligtelserne for de pågældende beløb med henblik på artikel 50, stk. 1, i forordning (EU) nr. 514/2014 for at være indgået i året for revisionen af det nationale program, hvori den pågældende indgåelse af forpligtelser på ny eller den pågældende overførsel blev godkendt.

Ændring 12

Ændring 12

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) nr. 516/2014

Artikel 18 — stk. 3 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Kommissionen aflægger årligt rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne artikel, navnlig hvad angår overførsler af beløb til andre foranstaltninger under nationale programmer og indgåelse af forpligtelser på ny. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3c.
     
  Kommissionen aflægger årligt rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne artikel, navnlig hvad angår overførsler af beløb til andre foranstaltninger under nationale programmer og indgåelse af forpligtelser på ny.

Ændring 13

Ændring 13

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) nr. 516/2014

Artikel 18 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | I stk. 4 erstattes ordene »personer med international beskyttelse« af ordene »ansøgere om international beskyttelse eller personer med international beskyttelse«. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

4)

I stk. 4 erstattes ordene »personer med international beskyttelse« af ordene »ansøgere om international beskyttelse eller personer med international beskyttelse«.

udgår

udgår

Ændring 14

Ændring 14

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4 a (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4 a (ny)

Forordning (EU) nr. 516/2014

Artikel 18 — stk. 4

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a) | Stk. 4 affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

4a)

4a)

Stk. 4 affattes således:

4.   For effektivt at forfølge målene om solidaritet og ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne, jf. artikel 80 i TEUF, og inden for rammerne af de disponible midler bemyndiges Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter efter nærværende forordnings artikel 26 med henblik på at justere det faste beløb, der er nævnt i denne artikels stk. 1, navnlig under hensyntagen til den aktuelle inflation, relevant udvikling inden for overførsel af personer med international beskyttelse fra én medlemsstat til en anden samt faktorer, som kan optimere anvendelsen af det finansielle incitament, som de faste beløb indebærer.

4.   For effektivt at forfølge målene om solidaritet og ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne, jf. artikel 80 i TEUF, og inden for rammerne af de disponible midler bemyndiges Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter efter nærværende forordnings artikel 26 med henblik på at justere det faste beløb, der er nævnt i denne artikels stk. 1, navnlig under hensyntagen til den aktuelle inflation,
  til
  relevant udvikling inden for overførsel af
  ansøgere om international beskyttelse og
  personer med international beskyttelse fra én medlemsstat til en anden
  og til genbosætning og anden ad hoc-indrejse af humanitære årsager
  samt faktorer, som kan optimere anvendelsen af det finansielle incitament, som de faste beløb indebærer.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0370/2018).

1

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 af 16. april 2014 om oprettelse af asyl-, migrations- og integrationsfonden, om ændring af Rådets beslutning 2008/381/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 573/2007/EF og nr. 575/2007/EF og Rådets beslutning 2007/435/EF (EUT L 150 af 20.5.2014, s. 168).

8

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 af 16. april 2014 om oprettelse af asyl-, migrations- og integrationsfonden, om ændring af Rådets beslutning 2008/381/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 573/2007/EF og nr. 575/2007/EF og Rådets beslutning 2007/435/EF (EUT L 150 af 20.5.2014, s. 168).

8

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/379 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/379

---

P8_TA(2018)0469

Samoas tiltrædelse af den foreløbige partnerskabsaftale mellem EU og Stillehavslandene ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2018 om udkast til Rådets afgørelse om Samoas tiltrædelse af den foreløbige partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Stillehavslandene på den anden side (12281/2018 — C8-0434/2018 — 2018/0291(NLE))

(Godkendelse)

(2020/C 363/41)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12281/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12281/2018),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0434/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0434/2018),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. oktober 2016 om fremtiden for forbindelserne AVS-EU efter 2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. oktober 2016 om fremtiden for forbindelserne AVS-EU efter 2020 (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2011 om den foreløbige partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Stillehavslandene på den anden side (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2011 om den foreløbige partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Stillehavslandene på den anden side (2),

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (i det følgende benævnt Cotonouaftalen) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (i det følgende benævnt Cotonouaftalen) (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0376/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0376/2018),

| 1. | godkender Samoas tiltrædelse af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Samoas regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 2.

(2)  EUT C 136 E af 11.5.2012, s. 19.

(3)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/380 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/380

---

P8_TA(2018)0470

Udnævnelse af formanden for Den Europæiske Centralbanks tilsynsråd

Europa-Parlamentets afgørelse af 29. november 2018 om forslag om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Centralbanks tilsynsråd (N8-0120/2018 — C8-0466/2018 — 2018/0905(NLE))

(Godkendelse)

(2020/C 363/42)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Centralbanks forslag af 7. november 2018 om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Centralbanks tilsynsråd (C8-0466/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Centralbanks forslag af 7. november 2018 om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Centralbanks tilsynsråd (C8-0466/2018),

| — | der henviser til artikel 26, stk. 3, i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 af 15. oktober 2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 26, stk. 3, i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 af 15. oktober 2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (1),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank om de praktiske betingelser for udøvelsen af demokratisk ansvarlighed og tilsyn i forbindelse med udførelsen af de opgaver, som overdrages til ECB inden for rammerne af den fælles tilsynsmekanisme (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank om de praktiske betingelser for udøvelsen af demokratisk ansvarlighed og tilsyn i forbindelse med udførelsen af de opgaver, som overdrages til ECB inden for rammerne af den fælles tilsynsmekanisme (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122a, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122a,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0380/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0380/2018),

| A. | der henviser til, at artikel 26, stk. 3, i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 fastsætter, at Den Europæiske Centralbank skal forelægge Europa-Parlamentet en indstilling til udpegelse af formanden for Den Europæiske Centralbanks tilsynsråd, og at formanden skal udvælges på grundlag af en åben udvælgelsesprocedure blandt personer, som er værdige i almindeligt omdømme, som har erfaring inden for bankvæsen og finansielle anliggender, og som ikke er medlemmer af Styrelsesrådet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 26, stk. 3, i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 fastsætter, at Den Europæiske Centralbank skal forelægge Europa-Parlamentet en indstilling til udpegelse af formanden for Den Europæiske Centralbanks tilsynsråd, og at formanden skal udvælges på grundlag af en åben udvælgelsesprocedure blandt personer, som er værdige i almindeligt omdømme, som har erfaring inden for bankvæsen og finansielle anliggender, og som ikke er medlemmer af Styrelsesrådet;

| B. | der henviser til, at 26, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1024/2013 fastsætter, at udpegelserne til tilsynsrådet i henhold til den pågældende forordning skal overholde principperne om kønsmæssig balance, erfaring og kvalifikationer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 26, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1024/2013 fastsætter, at udpegelserne til tilsynsrådet i henhold til den pågældende forordning skal overholde principperne om kønsmæssig balance, erfaring og kvalifikationer;

| C. | der henviser til, at Den Europæiske Centralbank i en skrivelse af 7. november 2018 forelagde Parlamentet et forslag om udnævnelse af Andrea Enria til formand for tilsynsrådet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Europæiske Centralbank i en skrivelse af 7. november 2018 forelagde Parlamentet et forslag om udnævnelse af Andrea Enria til formand for tilsynsrådet;

| D. | der henviser til, at Europa-Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg efterfølgende foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats kvalifikationer, navnlig på baggrund af kravene i artikel 26, stk. 2 og 3, i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013; der henviser til, at udvalget i forbindelse med denne evaluering modtog et CV fra den indstillede kandidat; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa-Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg efterfølgende foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats kvalifikationer, navnlig på baggrund af kravene i artikel 26, stk. 2 og 3, i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013; der henviser til, at udvalget i forbindelse med denne evaluering modtog et CV fra den indstillede kandidat;

| E. | der henviser til, at udvalget den 20. november 2018 afholdt en høring med den indstillede kandidat, hvor han efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at udvalget den 20. november 2018 afholdt en høring med den indstillede kandidat, hvor han efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer;

| 1. | godkender Den Europæiske Centralbanks forslag til udnævnelse af Andrea Enria som formand for Den Europæiske Centralbanks tilsynsråd; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Den Europæiske Centralbank, Rådet og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 287 af 29.10.2013, s. 63.

(2)  EUT L 320 af 30.11.2013, s. 1.

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/381 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/381

---

P8_TA(2018)0471

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen — EGF/2018/003 EL/Attica publishing

Europa-Parlamentets beslutning af 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Grækenland — EGF/2018/003 EL/Attica publishing (COM(2018)0667 — C8-0430/2018 — 2018/2240(BUD))

(2020/C 363/43)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0667 — C8-0430/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0667 — C8-0430/2018),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13,

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0377/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0377/2018),

| A. | der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet;

| B. | der henviser til, at Unionens finansielle bistand til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og tilvejebringes så hurtigt og effektivt som muligt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Unionens finansielle bistand til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og tilvejebringes så hurtigt og effektivt som muligt;

| C. | der henviser til, at Grækenland har indgivet ansøgning EGF/2018/003 EL/Attica publishing — om økonomisk EGF-støtte som følge af 550 afskedigelser i den økonomiske sektor, som er klassificeret under NACE (rev. 2) hovedgruppe 58 (Udgivervirksomhed) i NUTS 2-regionen Attika (EL 30) i Grækenland; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Grækenland har indgivet ansøgning EGF/2018/003 EL/Attica publishing — om økonomisk EGF-støtte som følge af 550 afskedigelser i den økonomiske sektor, som er klassificeret under NACE (rev. 2) hovedgruppe 58 (Udgivervirksomhed) i NUTS 2-regionen Attika (EL 30) i Grækenland;

| D. | der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i artikel 4, stk. 1, litra b), i EGF-forordningen, som forudsætter, at mindst 500 arbejdstagere afskediges over en periode på ni måneder, i virksomheder, der er aktive inden for den samme økonomiske sektor i en hovedgruppe i NACE (rev. 2), og som befinder sig i en region eller to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau, eller mere end to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau, under forudsætning af at over 500 arbejdstagere er berørt i to af de kombinerede regioner i en medlemsstat; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i artikel 4, stk. 1, litra b), i EGF-forordningen, som forudsætter, at mindst 500 arbejdstagere afskediges over en periode på ni måneder, i virksomheder, der er aktive inden for den samme økonomiske sektor i en hovedgruppe i NACE (rev. 2), og som befinder sig i en region eller to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau, eller mere end to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau, under forudsætning af at over 500 arbejdstagere er berørt i to af de kombinerede regioner i en medlemsstat;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 1, litra b), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Grækenland er berettiget til en økonomisk støtte på 2 308 500 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 3 847 500 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at de græske myndigheder indgav ansøgningen den 22. maj 2018, og at Kommissionen, efter at Grækenland havde forelagt yderligere oplysninger, den 4. oktober 2018 afsluttede sin vurdering heraf og fremsendte den til Parlamentet den samme dag og således overholdt fristen på 12 uger; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at de græske myndigheder hævder, at afskedigelserne er forbundet med den globale finansielle og økonomiske krise, navnlig dens indvirkning på den græske økonomi, herunder et fald i BNP pr. indbygger, stigende arbejdsløshed, faldende lønninger og lavere husstandsindkomster kombineret med den hurtige digitale udvikling, som kombineret med nedskæringer i reklameudgifterne hos vigtige annoncører er ved at ændre forlagssektoren; bemærker, at sektoren står over for et fald i både reklame- og salgsindtægter; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at afskedigelserne, som fandt sted i tre virksomheder i den græske forlagssektor, forventes at have en betydelig negativ indvirkning på den lokale økonomi, og at virkningerne af afskedigelserne er knyttet til vanskelighederne ved omplacering af arbejdstagerne på grund af manglen på arbejdspladser, manglen på erhvervsuddannelseskurser, der svarer til anerkendte behov på arbejdsmarkedet, og det høje antal jobsøgende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger med bekymring, at regionen Attika tegner sig for en stor del af de arbejdsløse og langtidsledige i Grækenland, hvor arbejdsløsheden stadig er høj; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at denne ansøgning allerede er den anden ansøgning fra Grækenland om økonomisk EGF-støtte som følge af afskedigelser i forlagssektoren i Attika efter ansøgning EGF/2014/018 fra juli 2014, som blev imødekommet (4); |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at ansøgningen vedrører 550 arbejdstagere, der blev afskediget, hvoraf et stort antal er kvinder (41,82 %); bemærker endvidere, at 14,73 % af de afskedigede arbejdstagere er 55 år eller derover, og at 1,6 % er under 30 år; anerkender i lyset heraf vigtigheden af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, som EGF yder støtte til, med henblik på at forbedre chancerne for, at disse sårbare grupper kan vende tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over, at det planlagte uddannelsestilbud afspejler erfaringerne fra ansøgning EGF/2014/018 GR/Attika, der har opnået gode integrationssatser ifølge den løbende evaluering; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at der ikke er planlagt nogen foranstaltninger for unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET), selv om andelen af NEET'er fortsat er høj i Grækenland; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at økonomisk støtte er betinget af, at de personer, der er tiltænkt støtte, deltager aktivt, og kan tjene som et reelt incitament i Grækenlands specifikke økonomiske situation; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker, at finansielle tilskud og incitamenter, dvs. ansættelsesincitamenter, jobsøgningstilskud og uddannelsesydelse, ligger tæt på det maksimum på 35 %, der er fastsat i EGF-forordningen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at Grækenland planlægger fem typer foranstaltninger for de afskedigede arbejdstagere, der er omfattet af denne ansøgning: i) erhvervsvejledning og hjælp til jobsøgning; ii) uddannelse, omskoling og erhvervsuddannelse i overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov; iii) støtte til virksomhedsopstart; iv) tilskud til jobsøgning og uddannelsesydelse samt v) ansættelsesincitamenter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | noterer sig, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud er blevet udarbejdet i samråd med repræsentanter for journalistforbundet hos dagbladene i Athen (ΕΣΗΕΑ), arbejdstagersammenslutningen hos dagbladene i Athen (ΕΠΗΕΑ) og beskæftigelsesministeriet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at de græske myndigheder har bekræftet, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke vil modtage økonomisk støtte fra andre EU-fonde eller finansielle instrumenter, og at dobbeltfinansiering vil blive forhindret; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud i overensstemmelse med artikel 7 i EGF-forordningen bør udformes på en måde, der tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder og være forenelig med overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | gentager, at støtte fra EGF ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer, og bifalder Grækenlands bekræftelse heraf; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen til at anmode de nationale myndigheder om i fremtidige forslag at medtage nærmere oplysninger om de sektorer, der har vækstperspektiver og derfor forventes at ansætte personer, samt til at indsamle velfunderede data om virkningen af EGF-finansieringen, herunder vedrørende kvaliteten af job og den grad af reintegration på arbejdsmarkedet, der er opnået gennem EGF; |
| --- | --- |

17.

| 18. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at sikre offentlig adgang til alle dokumenter vedrørende EGF-sager; |
| --- | --- |

18.

| 19. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2015/644 af 15. april 2015 om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning EGF/2014/018 GR/Attika (Radio- og TV-virksomhed) fra Grækenland) (EUT L 106 af 24.4.2015, s. 29).

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Grækenland — EGF/2018/003 EL/Attica publishing

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2019/275.)

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/385 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/385

---

P8_TA(2018)0472

Midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/399 for så vidt angår reglerne for midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser (COM(2017)0571 — C8-0326/2017 — 2017/0245(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 363/44)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning - 1 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (-1) | Skabelsen af et område, hvor personer er sikret fri bevægelighed på tværs af de indre grænser, udgør et af Unionens vigtigste resultater. Normal funktion og styrkelse af dette område, som er baseret på tillid og solidaritet, bør være et fælles mål for Unionen og de medlemsstater, som har accepteret at deltage i det. Samtidig er det nødvendigt at sikre en fælles reaktion på situationer, der i alvorlig grad påvirker den offentlige orden eller den indre sikkerhed i dette område eller i dele af dette område ved at gøre det muligt midlertidigt at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser under ekstraordinære omstændigheder og som en sidste udvej, samtidig med at samarbejdet mellem de berørte medlemsstater styrkes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(-1)

Skabelsen af et område, hvor personer er sikret fri bevægelighed på tværs af de indre grænser, udgør et af Unionens vigtigste resultater. Normal funktion og styrkelse af dette område, som er baseret på tillid og solidaritet, bør være et fælles mål for Unionen og de medlemsstater, som har accepteret at deltage i det. Samtidig er det nødvendigt at sikre en fælles reaktion på situationer, der i alvorlig grad påvirker den offentlige orden eller den indre sikkerhed i dette område eller i dele af dette område ved at gøre det muligt midlertidigt at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser under ekstraordinære omstændigheder og som en sidste udvej, samtidig med at samarbejdet mellem de berørte medlemsstater styrkes.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | I et område med fri bevægelighed for personer bør der kun undtagelsesvis genindføres grænsekontrol ved de indre grænser.
  Genindførelsen
  af kontrol ved de indre grænser bør kun
  ske
  som en sidste udvej, i et begrænset tidsrum og i det omfang kontrollen er nødvendig og står i et rimeligt forhold til de konstaterede alvorlige trusler mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

I et område med fri bevægelighed for personer bør der kun undtagelsesvis genindføres grænsekontrol ved de indre grænser.
  Genindførelsen
  af kontrol ved de indre grænser bør kun
  ske
  som en sidste udvej, i et begrænset tidsrum og i det omfang kontrollen er nødvendig og står i et rimeligt forhold til de konstaterede alvorlige trusler mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed.

| (1) | I et område med fri bevægelighed for personer bør der kun undtagelsesvis genindføres grænsekontrol ved de indre grænser.
  Eftersom den frie bevægelighed for personer påvirkes af den midlertidige genindførelse
  af kontrol ved de indre grænser, bør
  den
  kun
  genindføres
  som en sidste udvej, i et begrænset tidsrum og i det omfang kontrollen er nødvendig og står i et rimeligt forhold til de konstaterede alvorlige trusler mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed.
  Enhver foranstaltning af denne art bør ophæves, så snart de bagvedliggende årsager til den ophører med at eksistere. |
| --- | --- |

(1)

I et område med fri bevægelighed for personer bør der kun undtagelsesvis genindføres grænsekontrol ved de indre grænser.
  Eftersom den frie bevægelighed for personer påvirkes af den midlertidige genindførelse
  af kontrol ved de indre grænser, bør
  den
  kun
  genindføres
  som en sidste udvej, i et begrænset tidsrum og i det omfang kontrollen er nødvendig og står i et rimeligt forhold til de konstaterede alvorlige trusler mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed.
  Enhver foranstaltning af denne art bør ophæves, så snart de bagvedliggende årsager til den ophører med at eksistere.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Migration og det forhold, at et stort antal tredjelandsstatsborgere passerer de ydre grænser, bør ikke i sig selv betragtes som en trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Migration og det forhold, at et stort antal tredjelandsstatsborgere passerer de ydre grænser, bør ikke i sig selv betragtes som en trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | De konstaterede alvorlige trusler kan afhængigt af deres art og omfang imødegås ved hjælp af forskellige foranstaltninger. Medlemsstaterne
  har også
  politimæssige beføjelser, jf. artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 af 9. marts 2016 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (8), som på visse betingelser kan anvendes i 
  grænseområderne
  . Kommissionens henstilling om forholdsmæssigt afpasset politikontrol og politisamarbejde i Schengenområdet (9) indeholder retningslinjer til medlemsstaterne med henblik herpå. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

De konstaterede alvorlige trusler kan afhængigt af deres art og omfang imødegås ved hjælp af forskellige foranstaltninger. Medlemsstaterne
  har også
  politimæssige beføjelser, jf. artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 af 9. marts 2016 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (8), som på visse betingelser kan anvendes i 
  grænseområderne
  . Kommissionens henstilling om forholdsmæssigt afpasset politikontrol og politisamarbejde i Schengenområdet (9) indeholder retningslinjer til medlemsstaterne med henblik herpå.

| (2) | De konstaterede alvorlige trusler kan afhængigt af deres art og omfang imødegås ved hjælp af forskellige foranstaltninger.
  Selv om det fortsat står klart, at politimæssige beføjelser i deres karakter og formål adskiller sig fra grænsekontrol, har
  medlemsstaterne
  sådanne
  politimæssige beføjelser, jf. artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 af 9. marts 2016 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (8), som på visse betingelser kan anvendes i 
  grænseområder
  . Kommissionens henstilling om forholdsmæssigt afpasset politikontrol og politisamarbejde i Schengenområdet (9) indeholder retningslinjer til medlemsstaterne med henblik herpå. |
| --- | --- |

(2)

De konstaterede alvorlige trusler kan afhængigt af deres art og omfang imødegås ved hjælp af forskellige foranstaltninger.
  Selv om det fortsat står klart, at politimæssige beføjelser i deres karakter og formål adskiller sig fra grænsekontrol, har
  medlemsstaterne
  sådanne
  politimæssige beføjelser, jf. artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 af 9. marts 2016 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (8), som på visse betingelser kan anvendes i 
  grænseområder
  . Kommissionens henstilling om forholdsmæssigt afpasset politikontrol og politisamarbejde i Schengenområdet (9) indeholder retningslinjer til medlemsstaterne med henblik herpå.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Inden medlemsstaterne griber til genindførelse af grænsekontrol ved indre grænser, bør de give forrang til alternative foranstaltninger. Navnlig bør den berørte medlemsstat, når det er nødvendigt og berettiget, overveje en mere effektiv anvendelse eller intensivering af politikontrollen på sit område, herunder i grænseområder og på de vigtigste transportruter, på grundlag af en risikovurdering og samtidig sikre, at formålet med denne politikontrol ikke er at udøve grænsekontrol. Moderne teknologi tjener som redskab til at imødegå trusler mod den offentlige orden eller indre sikkerhed. Medlemsstaterne bør vurdere, om situationen kan håndteres på passende vis ved hjælp af et øget grænseoverskridende samarbejde, både set fra et operativt synspunkt og hvad angår udveksling af oplysninger mellem politi og efterretningstjenester. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Inden medlemsstaterne griber til genindførelse af grænsekontrol ved indre grænser, bør de give forrang til alternative foranstaltninger. Navnlig bør den berørte medlemsstat, når det er nødvendigt og berettiget, overveje en mere effektiv anvendelse eller intensivering af politikontrollen på sit område, herunder i grænseområder og på de vigtigste transportruter, på grundlag af en risikovurdering og samtidig sikre, at formålet med denne politikontrol ikke er at udøve grænsekontrol. Moderne teknologi tjener som redskab til at imødegå trusler mod den offentlige orden eller indre sikkerhed. Medlemsstaterne bør vurdere, om situationen kan håndteres på passende vis ved hjælp af et øget grænseoverskridende samarbejde, både set fra et operativt synspunkt og hvad angår udveksling af oplysninger mellem politi og efterretningstjenester.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Visse alvorlige trusler mod den offentlige orden og den indre sikkerhed, som har begrundet genindførelsen af grænsekontrol, f.eks. grænseoverskridende terrortrusler eller specifikke tilfælde af irregulære migranters sekundære bevægelser inden for Unionen,
  har imidlertid vist
  sig
  at
  være af meget længere varighed end ovennævnte
  tidsrum. Det er derfor nødvendigt
  og begrundet
  at justere tidsbegrænsningerne for den midlertidige genindførelse af grænsekontrol
  i forhold til de aktuelle behov
  , samtidig med at det sikres, at foranstaltningen ikke misbruges og kun anvendes undtagelsesvis som en sidste udvej.
  Med henblik herpå bør den generelle tidsbegrænsning i henhold til Schengengrænsekodeksens artikel 25 forlænges til et år. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Visse alvorlige trusler mod den offentlige orden og den indre sikkerhed, som har begrundet genindførelsen af grænsekontrol, f.eks. grænseoverskridende terrortrusler eller specifikke tilfælde af irregulære migranters sekundære bevægelser inden for Unionen,
  har imidlertid vist
  sig
  at
  være af meget længere varighed end ovennævnte
  tidsrum. Det er derfor nødvendigt
  og begrundet
  at justere tidsbegrænsningerne for den midlertidige genindførelse af grænsekontrol
  i forhold til de aktuelle behov
  , samtidig med at det sikres, at foranstaltningen ikke misbruges og kun anvendes undtagelsesvis som en sidste udvej.
  Med henblik herpå bør den generelle tidsbegrænsning i henhold til Schengengrænsekodeksens artikel 25 forlænges til et år.

| (4) | Erfaringen
  har imidlertid vist, at d
  er sjældent er behov for at genindføre grænsekontrol ved indre grænser i
  tidsrum
  på mere end to måneder
  .
  Rent undtagelsesvis kan visse alvorlige trusler mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed vare ved længere end de maksimale tidsrum på seks måneder, der i øjeblikket er tilladt for genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser.
  Det er derfor nødvendigt at justere tidsbegrænsningerne for den midlertidige genindførelse af grænsekontrol, samtidig med at det sikres, at foranstaltningen ikke misbruges og kun anvendes undtagelsesvis som en sidste udvej. |
| --- | --- |

(4)

Erfaringen
  har imidlertid vist, at d
  er sjældent er behov for at genindføre grænsekontrol ved indre grænser i
  tidsrum
  på mere end to måneder
  .
  Rent undtagelsesvis kan visse alvorlige trusler mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed vare ved længere end de maksimale tidsrum på seks måneder, der i øjeblikket er tilladt for genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser.
  Det er derfor nødvendigt at justere tidsbegrænsningerne for den midlertidige genindførelse af grænsekontrol, samtidig med at det sikres, at foranstaltningen ikke misbruges og kun anvendes undtagelsesvis som en sidste udvej.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Enhver undtagelse fra det grundlæggende princip om fri bevægelighed for personer bør fortolkes snævert, og begrebet »offentlig orden« forudsætter, at der foreligger en reel, tilstedeværende og tilstrækkeligt alvorlig trussel, som påvirker en af samfundets grundlæggende interesser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Enhver undtagelse fra det grundlæggende princip om fri bevægelighed for personer bør fortolkes snævert, og begrebet »offentlig orden« forudsætter, at der foreligger en reel, tilstedeværende og tilstrækkeligt alvorlig trussel, som påvirker en af samfundets grundlæggende interesser.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | For at sikre, at disse kontroller ved de indre grænser forbliver en undtagelse, bør medlemsstaterne forelægge en risikovurdering vedrørende den planlagte
  genindførelse
  af grænsekontrol
  eller forlængelse heraf
  . I risikovurderingen bør det navnlig vurderes, hvor længe den konstaterede trussel forventes at vare, og hvilke afsnit af den indre grænse der er berørt, det bør dokumenteres, at forlængelsen af grænsekontrollen er en sidste udvej, og der bør redegøres for, hvordan kontrollen bidrager til at imødegå den konstaterede trussel.
  I tilfælde af kontrol ved de indre grænser af længere varighed end seks måneder bør det i
  risikovurderingen ligeledes retrospektivt
  dokumenteres
  , at den genindførte grænsekontrol har været et effektivt middel til at håndtere den konstaterede trussel, og der bør redegøres udførligt for, hvordan hver enkelt nabomedlemsstat, der har været berørt af en sådan forlængelse, er blevet hørt og inddraget med henblik på at finde frem til de mindst byrdefulde operationelle ordninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

For at sikre, at disse kontroller ved de indre grænser forbliver en undtagelse, bør medlemsstaterne forelægge en risikovurdering vedrørende den planlagte
  genindførelse
  af grænsekontrol
  eller forlængelse heraf
  . I risikovurderingen bør det navnlig vurderes, hvor længe den konstaterede trussel forventes at vare, og hvilke afsnit af den indre grænse der er berørt, det bør dokumenteres, at forlængelsen af grænsekontrollen er en sidste udvej, og der bør redegøres for, hvordan kontrollen bidrager til at imødegå den konstaterede trussel.
  I tilfælde af kontrol ved de indre grænser af længere varighed end seks måneder bør det i
  risikovurderingen ligeledes retrospektivt
  dokumenteres
  , at den genindførte grænsekontrol har været et effektivt middel til at håndtere den konstaterede trussel, og der bør redegøres udførligt for, hvordan hver enkelt nabomedlemsstat, der har været berørt af en sådan forlængelse, er blevet hørt og inddraget med henblik på at finde frem til de mindst byrdefulde operationelle ordninger.

| (5) | For at sikre, at disse kontroller ved de indre grænser
  er en sidste udvej og
  forbliver en undtagelse, bør medlemsstaterne forelægge en risikovurdering vedrørende den planlagte
  forlængelse
  af grænsekontrol
  ud over to måneder
  . I risikovurderingen bør det navnlig vurderes, hvor længe den konstaterede trussel forventes at vare, og hvilke afsnit af den indre grænse der er berørt, det bør dokumenteres, at forlængelsen af grænsekontrollen er en sidste udvej,
  navnlig ved at det påvises, at eventuelle alternative foranstaltninger har vist sig eller anses for at være utilstrækkelige,
  og der bør redegøres for, hvordan kontrollen bidrager til at imødegå den konstaterede trussel. Risikovurderingen
  bør
  ligeledes retrospektivt
  dokumentere
  , at den genindførte grænsekontrol har været et effektivt
  og virkningsfuldt
  middel til at håndtere den konstaterede trussel, og der bør redegøres udførligt for, hvordan hver enkelt nabomedlemsstat, der har været berørt af en sådan forlængelse, er blevet hørt og inddraget med henblik på at finde frem til de mindst byrdefulde operationelle ordninger.
  Medlemsstaterne bør fortsat have mulighed for om nødvendigt at klassificere alle eller dele af de fremlagte oplysninger. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre, at disse kontroller ved de indre grænser
  er en sidste udvej og
  forbliver en undtagelse, bør medlemsstaterne forelægge en risikovurdering vedrørende den planlagte
  forlængelse
  af grænsekontrol
  ud over to måneder
  . I risikovurderingen bør det navnlig vurderes, hvor længe den konstaterede trussel forventes at vare, og hvilke afsnit af den indre grænse der er berørt, det bør dokumenteres, at forlængelsen af grænsekontrollen er en sidste udvej,
  navnlig ved at det påvises, at eventuelle alternative foranstaltninger har vist sig eller anses for at være utilstrækkelige,
  og der bør redegøres for, hvordan kontrollen bidrager til at imødegå den konstaterede trussel. Risikovurderingen
  bør
  ligeledes retrospektivt
  dokumentere
  , at den genindførte grænsekontrol har været et effektivt
  og virkningsfuldt
  middel til at håndtere den konstaterede trussel, og der bør redegøres udførligt for, hvordan hver enkelt nabomedlemsstat, der har været berørt af en sådan forlængelse, er blevet hørt og inddraget med henblik på at finde frem til de mindst byrdefulde operationelle ordninger.
  Medlemsstaterne bør fortsat have mulighed for om nødvendigt at klassificere alle eller dele af de fremlagte oplysninger.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Såfremt forslaget om genindførelse af kontrol ved de indre grænser hænger sammen med særlige planlagte begivenheder af ekstraordinær karakter og varighed, såsom sportsbegivenheder, bør kontrollens varighed være meget præcis, begrænset og knyttet til begivenhedens reelle varighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Såfremt forslaget om genindførelse af kontrol ved de indre grænser hænger sammen med særlige planlagte begivenheder af ekstraordinær karakter og varighed, såsom sportsbegivenheder, bør kontrollens varighed være meget præcis, begrænset og knyttet til begivenhedens reelle varighed.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Kvaliteten af den risikovurdering, der forelægges af medlemsstaten, vil være meget vigtig for vurderingen af nødvendigheden og proportionaliteten af den planlagte genindførelse eller forlængelse af grænsekontrol. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning
  og
  Europol bør inddrages i denne vurdering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Kvaliteten af den risikovurdering, der forelægges af medlemsstaten, vil være meget vigtig for vurderingen af nødvendigheden og proportionaliteten af den planlagte genindførelse eller forlængelse af grænsekontrol. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning
  og
  Europol bør inddrages i denne vurdering.

| (6) | Kvaliteten af den risikovurdering, der forelægges af medlemsstaten, vil være meget vigtig for vurderingen af nødvendigheden og proportionaliteten af den planlagte genindførelse eller forlængelse af grænsekontrol. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, Europol
  , Det Europæiske Asylstøttekontor, Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder
  bør inddrages i denne vurdering. |
| --- | --- |

(6)

Kvaliteten af den risikovurdering, der forelægges af medlemsstaten, vil være meget vigtig for vurderingen af nødvendigheden og proportionaliteten af den planlagte genindførelse eller forlængelse af grænsekontrol. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, Europol
  , Det Europæiske Asylstøttekontor, Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder
  bør inddrages i denne vurdering.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Kommissionens beføjelse til at afgive udtalelse i henhold til Schengengrænsekodeksens artikel 27, stk. 4, bør ændres med henblik på at afspejle medlemsstaternes nye forpligtelser med hensyn til risikovurdering, herunder samarbejdet med de berørte medlemsstater. Når der foretages grænsekontrol ved de indre grænser i mere end seks måneder, bør Kommissionen være forpligtet til at afgive en udtalelse.
  Høringsproceduren, som er omhandlet i Schengengrænsekodeksens artikel 27, stk. 5, bør
  ligeledes
  ændres med henblik på at afspejle agenturernes rolle
  (Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning og Europol)
  og rette fokus mod den praktiske gennemførelse af forskellige aspekter af samarbejdet mellem medlemsstaterne
  , herunder koordineringen af forskellige foranstaltninger på begge sider af grænsen, når det er relevant
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Kommissionens beføjelse til at afgive udtalelse i henhold til Schengengrænsekodeksens artikel 27, stk. 4, bør ændres med henblik på at afspejle medlemsstaternes nye forpligtelser med hensyn til risikovurdering, herunder samarbejdet med de berørte medlemsstater. Når der foretages grænsekontrol ved de indre grænser i mere end seks måneder, bør Kommissionen være forpligtet til at afgive en udtalelse.
  Høringsproceduren, som er omhandlet i Schengengrænsekodeksens artikel 27, stk. 5, bør
  ligeledes
  ændres med henblik på at afspejle agenturernes rolle
  (Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning og Europol)
  og rette fokus mod den praktiske gennemførelse af forskellige aspekter af samarbejdet mellem medlemsstaterne
  , herunder koordineringen af forskellige foranstaltninger på begge sider af grænsen, når det er relevant
  .

| (7) | Høringsproceduren, som er omhandlet i Schengengrænsekodeksens artikel 27, stk. 5, bør ændres med henblik på at afspejle
  EU-
  agenturernes rolle og rette fokus mod den praktiske gennemførelse af forskellige aspekter af samarbejdet mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(7)

Høringsproceduren, som er omhandlet i Schengengrænsekodeksens artikel 27, stk. 5, bør ændres med henblik på at afspejle
  EU-
  agenturernes rolle og rette fokus mod den praktiske gennemførelse af forskellige aspekter af samarbejdet mellem medlemsstaterne.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Med henblik på en bedre tilpasning af de reviderede regler til de udfordringer, der er forbundet med vedvarende alvorlige trusler mod den offentlige orden og den indre sikkerhed, bør der gives en særlig mulighed for at forlænge kontrollen ved de indre grænser ud over
  et år
  . En sådan forlængelse bør ledsage modsvarende ekstraordinære nationale foranstaltninger, der ligeledes træffes inden for den pågældende medlemsstats område for at imødegå truslen, f.eks. undtagelsestilstand. Under alle omstændigheder bør denne mulighed ikke medføre yderligere forlængelse af den midlertidige kontrol ved de indre grænser ud over
  to år
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Med henblik på en bedre tilpasning af de reviderede regler til de udfordringer, der er forbundet med vedvarende alvorlige trusler mod den offentlige orden og den indre sikkerhed, bør der gives en særlig mulighed for at forlænge kontrollen ved de indre grænser ud over
  et år
  . En sådan forlængelse bør ledsage modsvarende ekstraordinære nationale foranstaltninger, der ligeledes træffes inden for den pågældende medlemsstats område for at imødegå truslen, f.eks. undtagelsestilstand. Under alle omstændigheder bør denne mulighed ikke medføre yderligere forlængelse af den midlertidige kontrol ved de indre grænser ud over
  to år
  .

| (8) | Med henblik på en bedre tilpasning af de reviderede regler til de udfordringer, der er forbundet med vedvarende alvorlige trusler mod den offentlige orden og den indre sikkerhed, bør der gives en særlig mulighed for at forlænge kontrollen ved de indre grænser ud over
  seks måneder under ekstraordinære omstændigheder
  . En sådan forlængelse bør ledsage modsvarende ekstraordinære nationale foranstaltninger, der ligeledes træffes inden for den pågældende medlemsstats område for at imødegå truslen, f.eks. undtagelsestilstand. Under alle omstændigheder bør denne mulighed ikke medføre yderligere forlængelse af den midlertidige kontrol ved de indre grænser ud over
  et år
  . |
| --- | --- |

(8)

Med henblik på en bedre tilpasning af de reviderede regler til de udfordringer, der er forbundet med vedvarende alvorlige trusler mod den offentlige orden og den indre sikkerhed, bør der gives en særlig mulighed for at forlænge kontrollen ved de indre grænser ud over
  seks måneder under ekstraordinære omstændigheder
  . En sådan forlængelse bør ledsage modsvarende ekstraordinære nationale foranstaltninger, der ligeledes træffes inden for den pågældende medlemsstats område for at imødegå truslen, f.eks. undtagelsestilstand. Under alle omstændigheder bør denne mulighed ikke medføre yderligere forlængelse af den midlertidige kontrol ved de indre grænser ud over
  et år
  .

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | Nødvendigheden og proportionaliteten af genindførelse af kontrol ved de indre grænser bør vejes op imod den trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, der udløser behovet for denne genindførelse, såvel som alternative foranstaltninger, der kunne træffes på nationalt plan eller EU-plan, eller begge, samt virkningen af en sådan kontrol på den frie bevægelighed for personer inden for området uden kontrol ved de indre grænser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

Nødvendigheden og proportionaliteten af genindførelse af kontrol ved de indre grænser bør vejes op imod den trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, der udløser behovet for denne genindførelse, såvel som alternative foranstaltninger, der kunne træffes på nationalt plan eller EU-plan, eller begge, samt virkningen af en sådan kontrol på den frie bevægelighed for personer inden for området uden kontrol ved de indre grænser.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Henvisningen til artikel 29 i artikel 25, stk. 4, bør ændres med henblik på at præcisere forholdet mellem de tidsbegrænsninger, der finder anvendelse i henhold til Schengengrænsekodeksens artikel 29 og 25. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Henvisningen til artikel 29 i artikel 25, stk. 4, bør ændres med henblik på at præcisere forholdet mellem de tidsbegrænsninger, der finder anvendelse i henhold til Schengengrænsekodeksens artikel 29 og 25.

udgår

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Muligheden for at foretage midlertidig kontrol ved de indre grænser som reaktion på en konkret trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, som består i mere end
  et år
  , bør være underlagt en særlig procedure. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Muligheden for at foretage midlertidig kontrol ved de indre grænser som reaktion på en konkret trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, som består i mere end
  et år
  , bør være underlagt en særlig procedure.

| (10) | Muligheden for at foretage midlertidig kontrol ved de indre grænser som reaktion på en konkret trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, som består i mere end
  seks måneder
  , bør være underlagt en særlig procedure
  og kræve en henstilling fra Rådet
  . |
| --- | --- |

(10)

Muligheden for at foretage midlertidig kontrol ved de indre grænser som reaktion på en konkret trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, som består i mere end
  seks måneder
  , bør være underlagt en særlig procedure
  og kræve en henstilling fra Rådet
  .

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Med henblik herpå bør Kommissionen afgive en udtalelse om nødvendigheden og proportionaliteten af en sådan forlængelse
  og, når det er relevant, om samarbejdet med nabomedlemsstaterne
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Med henblik herpå bør Kommissionen afgive en udtalelse om nødvendigheden og proportionaliteten af en sådan forlængelse
  og, når det er relevant, om samarbejdet med nabomedlemsstaterne
  .

| (11) | Med henblik herpå bør Kommissionen afgive en udtalelse om nødvendigheden og proportionaliteten af en sådan forlængelse.
  Europa-Parlamentet bør omgående underrettes om den foreslåede forlængelse. De berørte medlemsstater bør have mulighed for at fremsætte bemærkninger til Kommissionen, inden den afgiver sin udtalelse. |
| --- | --- |

(11)

Med henblik herpå bør Kommissionen afgive en udtalelse om nødvendigheden og proportionaliteten af en sådan forlængelse.
  Europa-Parlamentet bør omgående underrettes om den foreslåede forlængelse. De berørte medlemsstater bør have mulighed for at fremsætte bemærkninger til Kommissionen, inden den afgiver sin udtalelse.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Rådet kan under hensyntagen til Kommissionens udtalelse henstille til en sådan ekstraordinær yderligere forlængelse og, når det er relevant, fastsætte betingelserne for samarbejdet mellem de berørte medlemsstater, således at det sikres, at foranstaltningen er af ekstraordinær karakter og kun opretholdes så længe, det er nødvendigt og begrundet, og at den er i overensstemmelse med de foranstaltninger, der ligeledes er truffet på nationalt niveau inden for medlemsstatens område med henblik på at imødegå den samme konkrete trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed. At Rådet har fremsat en henstilling, bør være en forudsætning for enhver yderligere forlængelse ud over
  et år, og henstillingen bør derfor være af samme karakter som den, der allerede er fastsat bestemmelse om i artikel 29
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Rådet kan under hensyntagen til Kommissionens udtalelse henstille til en sådan ekstraordinær yderligere forlængelse og, når det er relevant, fastsætte betingelserne for samarbejdet mellem de berørte medlemsstater, således at det sikres, at foranstaltningen er af ekstraordinær karakter og kun opretholdes så længe, det er nødvendigt og begrundet, og at den er i overensstemmelse med de foranstaltninger, der ligeledes er truffet på nationalt niveau inden for medlemsstatens område med henblik på at imødegå den samme konkrete trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed. At Rådet har fremsat en henstilling, bør være en forudsætning for enhver yderligere forlængelse ud over
  et år, og henstillingen bør derfor være af samme karakter som den, der allerede er fastsat bestemmelse om i artikel 29
  .

| (13) | Rådet kan under hensyntagen til Kommissionens udtalelse henstille til en sådan ekstraordinær yderligere forlængelse og, når det er relevant, fastsætte betingelserne for samarbejdet mellem de berørte medlemsstater, således at det sikres, at foranstaltningen er af ekstraordinær karakter og kun opretholdes så længe, det er nødvendigt og begrundet, og at den er i overensstemmelse med de foranstaltninger, der ligeledes er truffet på nationalt niveau inden for medlemsstatens område med henblik på at imødegå den samme konkrete trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed. At Rådet har fremsat en henstilling, bør være en forudsætning for enhver yderligere forlængelse ud over
  seks måneder. Rådets henstilling bør omgående fremsendes til Europa-Parlamentet
  . |
| --- | --- |

(13)

Rådet kan under hensyntagen til Kommissionens udtalelse henstille til en sådan ekstraordinær yderligere forlængelse og, når det er relevant, fastsætte betingelserne for samarbejdet mellem de berørte medlemsstater, således at det sikres, at foranstaltningen er af ekstraordinær karakter og kun opretholdes så længe, det er nødvendigt og begrundet, og at den er i overensstemmelse med de foranstaltninger, der ligeledes er truffet på nationalt niveau inden for medlemsstatens område med henblik på at imødegå den samme konkrete trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed. At Rådet har fremsat en henstilling, bør være en forudsætning for enhver yderligere forlængelse ud over
  seks måneder. Rådets henstilling bør omgående fremsendes til Europa-Parlamentet
  .

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Foranstaltninger, der træffes efter den særlige procedure, hvor ekstraordinære omstændigheder truer den overordnede funktion af området uden kontrol ved de indre grænser, bør ikke forlænges i kraft af eller kombineres med foranstaltninger, der træffes i henhold til en anden procedure for genindførelse eller forlængelse af kontrol ved de indre grænser som fastsat i forordning (EU) 2016/399. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Foranstaltninger, der træffes efter den særlige procedure, hvor ekstraordinære omstændigheder truer den overordnede funktion af området uden kontrol ved de indre grænser, bør ikke forlænges i kraft af eller kombineres med foranstaltninger, der træffes i henhold til en anden procedure for genindførelse eller forlængelse af kontrol ved de indre grænser som fastsat i forordning (EU) 2016/399.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 13 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13b) | Kommissionen bør, når den finder, at en medlemsstat ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til traktaterne, i sin egenskab af traktaternes vogter, der fører tilsyn med anvendelsen af EU-retten, træffe passende foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, herunder ved at indbringe sagen for Den Europæiske Unions Domstol. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13b)

Kommissionen bør, når den finder, at en medlemsstat ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til traktaterne, i sin egenskab af traktaternes vogter, der fører tilsyn med anvendelsen af EU-retten, træffe passende foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, herunder ved at indbringe sagen for Den Europæiske Unions Domstol.

Ændring 20

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 25 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis der i området uden kontrol ved de indre grænser foreligger en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i en medlemsstat, kan denne medlemsstat undtagelsesvis genindføre grænsekontrol ved alle sine indre grænser eller ved bestemte dele heraf i et begrænset tidsrum
  på højst 30 dage eller i det tidsrum, hvor den alvorlige trussel forventes at bestå, hvis dette tidsrum overstiger 30 dage, dog højst i seks måneder
  . Omfanget og varigheden af den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser må ikke overstige det, som er strengt nødvendigt for at imødegå den alvorlige trussel. | 1.   Hvis der i området uden kontrol ved de indre grænser foreligger en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i en medlemsstat, kan denne medlemsstat undtagelsesvis genindføre grænsekontrol ved alle sine indre grænser eller ved bestemte dele heraf
  som en sidste udvej
  i et begrænset tidsrum. Omfanget og varigheden af den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser må ikke overstige det, som er strengt nødvendigt for at imødegå den alvorlige trussel. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Hvis der i området uden kontrol ved de indre grænser foreligger en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i en medlemsstat, kan denne medlemsstat undtagelsesvis genindføre grænsekontrol ved alle sine indre grænser eller ved bestemte dele heraf i et begrænset tidsrum
  på højst 30 dage eller i det tidsrum, hvor den alvorlige trussel forventes at bestå, hvis dette tidsrum overstiger 30 dage, dog højst i seks måneder
  . Omfanget og varigheden af den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser må ikke overstige det, som er strengt nødvendigt for at imødegå den alvorlige trussel.

1.   Hvis der i området uden kontrol ved de indre grænser foreligger en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i en medlemsstat, kan denne medlemsstat undtagelsesvis genindføre grænsekontrol ved alle sine indre grænser eller ved bestemte dele heraf
  som en sidste udvej
  i et begrænset tidsrum. Omfanget og varigheden af den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser må ikke overstige det, som er strengt nødvendigt for at imødegå den alvorlige trussel.

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 25 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Der må kun genindføres grænsekontrol ved de indre grænser som en sidste udvej og i overensstemmelse med artikel 27, 27a, 28 og 29. Der tages hensyn til de i henholdsvis artikel 26 og 30 omhandlede kriterier i hvert enkelt tilfælde, hvor det overvejes at træffe afgørelse om at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser i henhold til henholdsvis artikel 27, 27a, 28 eller 29. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.
     
  Der må kun genindføres grænsekontrol ved de indre grænser som en sidste udvej og i overensstemmelse med artikel 27, 27a, 28 og 29. Der tages hensyn til de i henholdsvis artikel 26 og 30 omhandlede kriterier i hvert enkelt tilfælde, hvor det overvejes at træffe afgørelse om at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser i henhold til henholdsvis artikel 27, 27a, 28 eller 29.

udgår

udgår

Ændring 22 + 52

Ændring 22 + 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 25 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Hvis den alvorlige trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i den berørte medlemsstat varer ved længere end det i nærværende artikels stk. 1 nævnte tidsrum, kan medlemsstaten forlænge grænsekontrollen ved sine indre grænser under hensyntagen til de i artikel 26 omhandlede kriterier og i overensstemmelse med artikel 27 af de samme grunde som dem, der er nævnt i nærværende artikels stk. 1, og under hensyntagen til eventuelle nye forhold, i yderligere tidsrum, som kan forlænges, svarende til den forventelige varighed af den alvorlige trussel, men dog højst med en varighed af seks måneder. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.
     
  Hvis den alvorlige trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i den berørte medlemsstat varer ved længere end det i nærværende artikels stk. 1 nævnte tidsrum, kan medlemsstaten forlænge grænsekontrollen ved sine indre grænser under hensyntagen til de i artikel 26 omhandlede kriterier og i overensstemmelse med artikel 27 af de samme grunde som dem, der er nævnt i nærværende artikels stk. 1, og under hensyntagen til eventuelle nye forhold, i yderligere tidsrum, som kan forlænges, svarende til den forventelige varighed af den alvorlige trussel, men dog højst med en varighed af seks måneder.

udgår

udgår

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 25 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Det samlede tidsrum, hvori der genindføres grænsekontrol ved de indre grænser, herunder medregnet forlængelser i henhold til nærværende artikels stk. 3, må ikke overstige et år. | udgår |
| I de ekstraordinære tilfælde, som er omhandlet i artikel 27a, kan det samlede tidsrum forlænges yderligere med højst to år i henhold til nævnte artikel. | |
| Hvis der foreligger ekstraordinære omstændigheder som omhandlet i artikel 29, kan det samlede tidsrum forlænges til højst to år i henhold til nævnte artikels stk. 1. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det samlede tidsrum, hvori der genindføres grænsekontrol ved de indre grænser, herunder medregnet forlængelser i henhold til nærværende artikels stk. 3, må ikke overstige et år.

Det samlede tidsrum, hvori der genindføres grænsekontrol ved de indre grænser, herunder medregnet forlængelser i henhold til nærværende artikels stk. 3, må ikke overstige et år.

udgår

udgår

I de ekstraordinære tilfælde, som er omhandlet i artikel 27a, kan det samlede tidsrum forlænges yderligere med højst to år i henhold til nævnte artikel.

I de ekstraordinære tilfælde, som er omhandlet i artikel 27a, kan det samlede tidsrum forlænges yderligere med højst to år i henhold til nævnte artikel.

Hvis der foreligger ekstraordinære omstændigheder som omhandlet i artikel 29, kan det samlede tidsrum forlænges til højst to år i henhold til nævnte artikels stk. 1.

Hvis der foreligger ekstraordinære omstændigheder som omhandlet i artikel 29, kan det samlede tidsrum forlænges til højst to år i henhold til nævnte artikels stk. 1.

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 a (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 a (ny)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 26

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a) | Artikel 26 affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1a)

1a)

Artikel 26 affattes således:

Artikel 26

»Artikel 26

Kriterier for midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser

Kriterier for midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser

Når
  en medlemsstat som en sidste udvej træffer afgørelse om at genindføre midlertidig grænsekontrol ved en eller flere af sine indre grænser eller ved dele heraf eller træffer afgørelse om at forlænge en sådan genindførelse
  i overensstemmelse med artikel 25 eller artikel 28, stk. 1
  , vurderer den
  , i hvilket omfang en sådan foranstaltning udgør
  en passende reaktion på truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed
  , og
  om
  foranstaltningen
  står i et rimeligt forhold til truslen
  . Ved en sådan vurdering tager medlemsstaten
  navnlig hensyn til følgende:

Når

i overensstemmelse med artikel 25 eller artikel 28, stk. 1

, i hvilket omfang en sådan foranstaltning udgør

, og

foranstaltningen

. Ved en sådan vurdering tager medlemsstaten

Inden
  en medlemsstat som en sidste udvej træffer afgørelse om at genindføre midlertidig grænsekontrol ved en eller flere af sine indre grænser eller ved dele heraf eller træffer afgørelse om at forlænge en sådan
  midlertidig
  genindførelse, vurderer den:

Inden

midlertidig

| a) | om den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser med sandsynlighed kan formodes at udgøre
  en passende reaktion på truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed |
| --- | --- |

a)

a)

om den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser med sandsynlighed kan formodes at udgøre
  en passende reaktion på truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed

om den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser med sandsynlighed kan formodes at udgøre

| b) | om andre foranstaltninger end den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser, som f.eks. øget grænseoverskridende politisamarbejde eller intensiveret politikontrol, kan formodes at udgøre en passende reaktion på truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed |
| --- | --- |

b)

b)

om andre foranstaltninger end den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser, som f.eks. øget grænseoverskridende politisamarbejde eller intensiveret politikontrol, kan formodes at udgøre en passende reaktion på truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed

om andre foranstaltninger end den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser, som f.eks. øget grænseoverskridende politisamarbejde eller intensiveret politikontrol, kan formodes at udgøre en passende reaktion på truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed

| c) | om
  den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser
  står i et rimeligt forhold til truslen
  mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed
  , navnlig
  ved at
  tage hensyn til følgende: |
| --- | --- |

c)

c)

om
  den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser
  står i et rimeligt forhold til truslen
  mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed
  , navnlig
  ved at
  tage hensyn til følgende:

den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser

mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed

ved at

| a) | de sandsynlige virkninger af truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i den pågældende medlemsstat, bl.a. efter terrorhandlinger eller -trusler samt trusler som følge af organiseret kriminalitet |
| --- | --- |

a)

a)

de sandsynlige virkninger af truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i den pågældende medlemsstat, bl.a. efter terrorhandlinger eller -trusler samt trusler som følge af organiseret kriminalitet

| | i) | de sandsynlige virkninger af truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i den pågældende medlemsstat, bl.a. efter terrorhandlinger eller -trusler samt trusler som følge af organiseret kriminalitet
  og |
| --- | --- | --- |

i)

i)

de sandsynlige virkninger af truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i den pågældende medlemsstat, bl.a. efter terrorhandlinger eller -trusler samt trusler som følge af organiseret kriminalitet
  og

og

| b) | foranstaltningens
  sandsynlige virkninger for den frie bevægelighed for personer inden for området uden kontrol ved de indre grænser. |
| --- | --- |

b)

b)

foranstaltningens
  sandsynlige virkninger for den frie bevægelighed for personer inden for området uden kontrol ved de indre grænser.

foranstaltningens

| | ii) | de
  sandsynlige virkninger af
  den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser
  for den frie bevægelighed for personer inden for området uden kontrol ved de indre grænser. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

de
  sandsynlige virkninger af
  den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser
  for den frie bevægelighed for personer inden for området uden kontrol ved de indre grænser.

de

den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser

Hvis en medlemsstat i henhold til første afsnit, litra a), vurderer, at den midlertidige genindførelse af kontrol ved de indre grænser ikke kan formodes at udgøre en passende reaktion på truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, må den ikke genindføre kontrol ved de indre grænser.

Hvis en medlemsstat i henhold til første afsnit, litra a), vurderer, at den midlertidige genindførelse af kontrol ved de indre grænser ikke kan formodes at udgøre en passende reaktion på truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, må den ikke genindføre kontrol ved de indre grænser.

Hvis en medlemsstat i henhold til første afsnit, litra b), vurderer, at andre foranstaltninger end en midlertidig genindførelse af kontrol ved de indre grænser kan formodes at udgøre en passende reaktion på truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, må den ikke genindføre eller forlænge kontrol ved de indre grænser og skal træffe disse andre foranstaltninger.

Hvis en medlemsstat i henhold til første afsnit, litra b), vurderer, at andre foranstaltninger end en midlertidig genindførelse af kontrol ved de indre grænser kan formodes at udgøre en passende reaktion på truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, må den ikke genindføre eller forlænge kontrol ved de indre grænser og skal træffe disse andre foranstaltninger.

Hvis en medlemsstat i henhold til første afsnit, litra c), vurderer, at den foreslåede midlertidige genindførelse af kontrol ved de indre grænser ikke står i et rimeligt forhold til truslen, må den ikke genindføre eller forlænge kontrol ved de indre grænser.«;

Hvis en medlemsstat i henhold til første afsnit, litra c), vurderer, at den foreslåede midlertidige genindførelse af kontrol ved de indre grænser ikke står i et rimeligt forhold til truslen, må den ikke genindføre eller forlænge kontrol ved de indre grænser.«;

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. -i (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. -i (nyt)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — overskrift

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | -i) | Overskriften affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

-i)

-i)

Overskriften affattes således:

Overskriften affattes således:

Proceduren
  for midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser
  i henhold til artikel 25

Proceduren

i henhold til artikel 25

»
  Procedure
  for midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser
  i tilfælde af en forudsigelig alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed
  «;

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. -i a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. -i a (nyt)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. - 1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -ia) | I artikel 27 indsættes følgende nye stykke før stk. 1:





  »-1.
     
  Hvis der i et område uden kontrol ved de indre grænser foreligger en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i en medlemsstat, kan den pågældende medlemsstat som en sidste udvej og i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i artikel 26, genindføre grænsekontrol ved alle eller enkelte dele af sine indre grænser i et begrænset tidsrum på højst 30 dage eller, hvis den alvorlige trussel varer ved i over 30 dage, den forventede varighed af den alvorlige trussel, men under ingen omstændigheder længere end to måneder.«; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-ia)

-ia)

I artikel 27 indsættes følgende nye stykke før stk. 1:

I artikel 27 indsættes følgende nye stykke før stk. 1:

»-1.
     
  Hvis der i et område uden kontrol ved de indre grænser foreligger en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i en medlemsstat, kan den pågældende medlemsstat som en sidste udvej og i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i artikel 26, genindføre grænsekontrol ved alle eller enkelte dele af sine indre grænser i et begrænset tidsrum på højst 30 dage eller, hvis den alvorlige trussel varer ved i over 30 dage, den forventede varighed af den alvorlige trussel, men under ingen omstændigheder længere end to måneder.«;

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. i b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. i b (nyt)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 1 — indledning

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | -ib) | I stk. 1 affattes indledningen således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

-ib)

-ib)

I stk. 1 affattes indledningen således:

I stk. 1 affattes indledningen således:

1.   
  Hvis en medlemsstat planlægger at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser i medfør af artikel 25,
  underretter den de øvrige medlemsstater og Kommissionen senest fire uger før den planlagte genindførelse eller inden for et kortere tidsrum, hvis de omstændigheder, der gør det nødvendigt at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser, først bliver kendt mindre end fire uger før den planlagte genindførelse. Med henblik herpå fremlægger medlemsstaten følgende oplysninger:

»1.   
  Med henblik på stk. - 1
  underretter den
  pågældende medlemsstat
  de øvrige medlemsstater og Kommissionen senest fire uger før den planlagte genindførelse eller inden for et kortere tidsrum, hvis de omstændigheder, der gør det nødvendigt at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser, først bliver kendt mindre end fire uger før den planlagte genindførelse. Med henblik herpå fremlægger medlemsstaten følgende oplysninger:«;

Ændring 28 + 57

Ændring 28 + 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. i

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. i

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 1 — litra aa

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | i stk. 1 tilføjes et nyt litra aa): |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

i)

i stk. 1 tilføjes et nyt litra aa):

i stk. 1 tilføjes et nyt litra aa):

udgår

udgår

| | »aa) | en risikovurdering, hvori det vurderes, hvor længe den konstaterede trussel forventes at vare, og hvilke afsnit af den indre grænse der er berørt, hvori det dokumenteres, at forlængelsen af grænsekontrollen er en sidste udvej, og hvori der redegøres for, hvordan kontrollen bidrager til at imødegå den konstaterede trussel. Hvis grænsekontrollen allerede har været genindført i mere end seks måneder, skal der i risikovurderingen ligeledes redegøres for, hvordan den tidligere genindførelse af grænsekontrol har bidraget til at imødegå den konstaterede trussel.



  Risikovurderingen skal tillige indeholde en udførlig redegørelse for den koordinering, der har fundet sted imellem den berørte medlemsstat og den medlemsstat eller de medlemsstater, som den deler den indre grænse med, hvor grænsekontrollen er blevet udført.


  Kommissionen videregiver risikovurderingen til Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning og Europol, alt efter omstændighederne.« |
| --- | --- | --- |

»aa)

»aa)

en risikovurdering, hvori det vurderes, hvor længe den konstaterede trussel forventes at vare, og hvilke afsnit af den indre grænse der er berørt, hvori det dokumenteres, at forlængelsen af grænsekontrollen er en sidste udvej, og hvori der redegøres for, hvordan kontrollen bidrager til at imødegå den konstaterede trussel. Hvis grænsekontrollen allerede har været genindført i mere end seks måneder, skal der i risikovurderingen ligeledes redegøres for, hvordan den tidligere genindførelse af grænsekontrol har bidraget til at imødegå den konstaterede trussel.

en risikovurdering, hvori det vurderes, hvor længe den konstaterede trussel forventes at vare, og hvilke afsnit af den indre grænse der er berørt, hvori det dokumenteres, at forlængelsen af grænsekontrollen er en sidste udvej, og hvori der redegøres for, hvordan kontrollen bidrager til at imødegå den konstaterede trussel. Hvis grænsekontrollen allerede har været genindført i mere end seks måneder, skal der i risikovurderingen ligeledes redegøres for, hvordan den tidligere genindførelse af grænsekontrol har bidraget til at imødegå den konstaterede trussel.

Risikovurderingen skal tillige indeholde en udførlig redegørelse for den koordinering, der har fundet sted imellem den berørte medlemsstat og den medlemsstat eller de medlemsstater, som den deler den indre grænse med, hvor grænsekontrollen er blevet udført.

Kommissionen videregiver risikovurderingen til Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning og Europol, alt efter omstændighederne.«

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. -i a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. -i a (nyt)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 1 — litra a b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ia) | I stk. 1 indsættes følgende litra ab):










  »ab) | andre foranstaltninger end den foreslåede genindførelse, som medlemsstaten har truffet eller påtænker for at imødegå truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, samt den evidensbaserede begrundelse for, at alternative foranstaltninger, såsom øget grænseoverskridende politisamarbejde og politikontrol, blev anset for at være utilstrækkelige« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ia)

ia)

I stk. 1 indsættes følgende litra ab):

I stk. 1 indsættes følgende litra ab):

»ab)

»ab)

andre foranstaltninger end den foreslåede genindførelse, som medlemsstaten har truffet eller påtænker for at imødegå truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, samt den evidensbaserede begrundelse for, at alternative foranstaltninger, såsom øget grænseoverskridende politisamarbejde og politikontrol, blev anset for at være utilstrækkelige«

andre foranstaltninger end den foreslåede genindførelse, som medlemsstaten har truffet eller påtænker for at imødegå truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, samt den evidensbaserede begrundelse for, at alternative foranstaltninger, såsom øget grænseoverskridende politisamarbejde og politikontrol, blev anset for at være utilstrækkelige«

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. ii

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. ii

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | i givet fald de foranstaltninger, som de øvrige medlemsstater skal træffe, således som det er aftalt forud for den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de
  berørte
  indre grænser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

i givet fald de foranstaltninger, som de øvrige medlemsstater skal træffe, således som det er aftalt forud for den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de
  berørte
  indre grænser.

berørte

| e) | i givet fald de foranstaltninger, som de øvrige medlemsstater skal træffe, således som det er aftalt forud for den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de
  relevante
  indre grænser." |
| --- | --- |

e)

i givet fald de foranstaltninger, som de øvrige medlemsstater skal træffe, således som det er aftalt forud for den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de
  relevante
  indre grænser."

relevante

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. iii

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. iii

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 1 — sidste punktum

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen kan om nødvendigt anmode den eller de pågældende medlemsstater om yderligere oplysninger, herunder vedrørende samarbejdet med de medlemsstater, der er berørt af den planlagte forlængelse af grænsekontrollen ved de indre grænser, samt yderligere oplysninger med henblik på at vurdere, om
  foranstaltningen
  er den sidste udvej. | Kommissionen kan om nødvendigt anmode den eller de pågældende medlemsstater om yderligere oplysninger, herunder vedrørende samarbejdet med de medlemsstater, der er berørt af den planlagte
  genindførelse eller
  forlængelse af grænsekontrollen ved de indre grænser, samt yderligere oplysninger med henblik på at vurdere, om
  denne foranstaltning
  er den sidste udvej. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen kan om nødvendigt anmode den eller de pågældende medlemsstater om yderligere oplysninger, herunder vedrørende samarbejdet med de medlemsstater, der er berørt af den planlagte forlængelse af grænsekontrollen ved de indre grænser, samt yderligere oplysninger med henblik på at vurdere, om
  foranstaltningen
  er den sidste udvej.

foranstaltningen

Kommissionen kan om nødvendigt anmode den eller de pågældende medlemsstater om yderligere oplysninger, herunder vedrørende samarbejdet med de medlemsstater, der er berørt af den planlagte
  genindførelse eller
  forlængelse af grænsekontrollen ved de indre grænser, samt yderligere oplysninger med henblik på at vurdere, om
  denne foranstaltning
  er den sidste udvej.

genindførelse eller

denne foranstaltning

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. -iii a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. -iii a (nyt)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiia) | Følgende indsættes som stk. 1a:





  »1a.
     
  Hvis den alvorlige trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i den berørte medlemsstat varer ved længere end to måneder, kan medlemsstaten forlænge grænsekontrollen ved sine indre grænser under hensyntagen til de i artikel 26 fastsatte kriterier af de samme grunde som dem, der er nævnt i nærværende artikels stk. - 1, og under hensyntagen til eventuelle nye forhold, for et tidsrum, der skal svare til den forventelige varighed af den alvorlige trussel og under ingen omstændigheder må overstige fire måneder. Den pågældende medlemsstat underretter de øvrige medlemsstater og Kommissionen inden for den frist, der er omhandlet i stk. 1.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiia)

iiia)

Følgende indsættes som stk. 1a:

Følgende indsættes som stk. 1a:

»1a.
     
  Hvis den alvorlige trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i den berørte medlemsstat varer ved længere end to måneder, kan medlemsstaten forlænge grænsekontrollen ved sine indre grænser under hensyntagen til de i artikel 26 fastsatte kriterier af de samme grunde som dem, der er nævnt i nærværende artikels stk. - 1, og under hensyntagen til eventuelle nye forhold, for et tidsrum, der skal svare til den forventelige varighed af den alvorlige trussel og under ingen omstændigheder må overstige fire måneder. Den pågældende medlemsstat underretter de øvrige medlemsstater og Kommissionen inden for den frist, der er omhandlet i stk. 1.«

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. iii b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. iii b (nyt)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiib) | Følgende indsættes som stk. 1b:





  »1b.
     
  Med henblik på stk. 1a skal den pågældende medlemsstat ud over de oplysninger, der fremlægges i henhold til stk. 1, fremlægge en risikovurdering, som skal:










  i) | vurdere, hvor længe den konstaterede trussel forventes at bestå, og hvilken del af de indre grænser, der er berørt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiib)

iiib)

Følgende indsættes som stk. 1b:

Følgende indsættes som stk. 1b:

»1b.
     
  Med henblik på stk. 1a skal den pågældende medlemsstat ud over de oplysninger, der fremlægges i henhold til stk. 1, fremlægge en risikovurdering, som skal:

i)

vurdere, hvor længe den konstaterede trussel forventes at bestå, og hvilken del af de indre grænser, der er berørt

| ii) | skitsere de alternative foranstaltninger eller tiltag, der tidligere er blevet iværksat for at imødegå den konstaterede trussel |
| --- | --- |

ii)

skitsere de alternative foranstaltninger eller tiltag, der tidligere er blevet iværksat for at imødegå den konstaterede trussel

| iii) | forklare, hvorfor de alternative foranstaltninger eller tiltag, der er omhandlet i nr. ii), ikke var en passende reaktion på den konstaterede trussel |
| --- | --- |

iii)

forklare, hvorfor de alternative foranstaltninger eller tiltag, der er omhandlet i nr. ii), ikke var en passende reaktion på den konstaterede trussel

| iv) | dokumentere, at forlængelsen af grænsekontrollen er en sidste udvej, og |
| --- | --- |

iv)

dokumentere, at forlængelsen af grænsekontrollen er en sidste udvej, og

| v) | redegøre for, hvordan grænsekontrol i højere grad vil bidrage til at imødegå den konstaterede trussel. |
| --- | --- |

v)

redegøre for, hvordan grænsekontrol i højere grad vil bidrage til at imødegå den konstaterede trussel.

Den i første afsnit omhandlede risikovurdering skal desuden indeholde en udførlig redegørelse for det samarbejde, der har fundet sted mellem den pågældende medlemsstat og den eller de medlemsstater, som berøres direkte af genindførelsen af grænsekontrol, herunder de medlemsstater, med hvilke den pågældende medlemsstat deler de indre grænser, hvor der gennemføres grænsekontrol.

Kommissionen deler risikovurderingen med agenturet og Europol og kan, hvis det er relevant, anmode om deres synspunkter om denne.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 som supplement til denne forordning ved at fastlægge metoden for risikovurderingen.«;

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 som supplement til denne forordning ved at fastlægge metoden for risikovurderingen.«;

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. iii c (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. iii c (nyt)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | iiic) | Stk. 2 affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

iiic)

iiic)

Stk. 2 affattes således:

Stk. 2 affattes således:

2.   De i stk. 1 omhandlede oplysninger forelægges Europa-Parlamentet og Rådet samtidig med, at der foretages underretning af de andre medlemsstater og Kommissionen i henhold til
  nævnte stykke
  .

2.   De i stk. 1
  og 1b
  omhandlede oplysninger forelægges Europa-Parlamentet og Rådet samtidig med, at der foretages underretning af de andre medlemsstater og Kommissionen i henhold til
  disse stykker
  .

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — iii d (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — iii d (nyt)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 3

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | iiid) | Stk. 3 affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

iiid)

iiid)

Stk. 3 affattes således:

Stk. 3 affattes således:

3.   Medlemsstater, der sender en underretning
  efter stk. 1
  , kan om nødvendigt og i overensstemmelse med national ret
  beslutte at
  klassificere dele af
  oplysningerne
  . Sådan klassificering udelukker ikke, at Kommissionen stiller oplysningerne til rådighed for Europa-Parlamentet. Fremsendelse og håndtering af oplysninger og dokumenter fremsendt til Europa-Parlamentet efter denne artikel behandles i overensstemmelse med regler om fremsendelse og håndtering af klassificerede informationer, der finder anvendelse mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen.

»3.   Medlemsstater, der sender en underretning, kan om nødvendigt og i overensstemmelse med national ret klassificere
  alle eller
  dele af
  de i stk. 1 og 1b omhandlede oplysninger
  .
  En
  sådan klassificering udelukker ikke
  adgang til oplysninger for de andre medlemsstater, der er berørt af den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser, gennem passende og sikre kanaler for politisamarbejde og udelukker ikke
  , at Kommissionen stiller oplysninger til rådighed for Europa-Parlamentet. Fremsendelse og håndtering af oplysninger og dokumenter fremsendt til Europa-Parlamentet efter denne artikel behandles i overensstemmelse med regler om fremsendelse og håndtering af klassificerede informationer, der finder anvendelse mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen.«;

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. iv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. iv

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når en medlemsstat har foretaget en underretning efter stk. 1, kan Kommissionen eller en af de øvrige medlemsstater afgive udtalelse med henblik på den høring, der er nævnt i stk. 5, uden at det berører artikel 72 i TEUF. | Når en medlemsstat har foretaget en underretning efter stk. 1
  og 1a
  , kan Kommissionen eller en af de øvrige medlemsstater afgive udtalelse med henblik på den høring, der er nævnt i stk. 5, uden at det berører artikel 72 i TEUF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Når en medlemsstat har foretaget en underretning efter stk. 1, kan Kommissionen eller en af de øvrige medlemsstater afgive udtalelse med henblik på den høring, der er nævnt i stk. 5, uden at det berører artikel 72 i TEUF.

Når en medlemsstat har foretaget en underretning efter stk. 1
  og 1a
  , kan Kommissionen eller en af de øvrige medlemsstater afgive udtalelse med henblik på den høring, der er nævnt i stk. 5, uden at det berører artikel 72 i TEUF.

og 1a

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. iv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. iv

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Såfremt Kommissionen har betænkeligheder med hensyn til, hvorvidt den planlagte genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser er nødvendig og står i et rimeligt forhold til truslen, eller såfremt den er af den opfattelse, at en høring om visse aspekter ved underretningen er hensigtsmæssig, afgiver den udtalelse herom. | Såfremt Kommissionen
  på grundlag af oplysningerne i underretningen eller af andre yderligere oplysninger, den har modtaget,
  har betænkeligheder med hensyn til, hvorvidt den planlagte genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser er nødvendig og står i et rimeligt forhold til truslen, eller såfremt den er af den opfattelse, at en høring om visse aspekter ved underretningen er hensigtsmæssig, afgiver den
  straks
  udtalelse herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Såfremt Kommissionen har betænkeligheder med hensyn til, hvorvidt den planlagte genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser er nødvendig og står i et rimeligt forhold til truslen, eller såfremt den er af den opfattelse, at en høring om visse aspekter ved underretningen er hensigtsmæssig, afgiver den udtalelse herom.

Såfremt Kommissionen
  på grundlag af oplysningerne i underretningen eller af andre yderligere oplysninger, den har modtaget,
  har betænkeligheder med hensyn til, hvorvidt den planlagte genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser er nødvendig og står i et rimeligt forhold til truslen, eller såfremt den er af den opfattelse, at en høring om visse aspekter ved underretningen er hensigtsmæssig, afgiver den
  straks
  udtalelse herom.

på grundlag af oplysningerne i underretningen eller af andre yderligere oplysninger, den har modtaget,

straks

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. iv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. iv

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 4 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen afgiver en udtalelse, hvis grænsekontrollen ved de indre grænser allerede har været genindført i seks måneder. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen afgiver en udtalelse, hvis grænsekontrollen ved de indre grænser allerede har været genindført i seks måneder.

Kommissionen afgiver en udtalelse, hvis grænsekontrollen ved de indre grænser allerede har været genindført i seks måneder.

udgår

udgår

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. v

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — nr. v

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Oplysningerne omhandlet i stk. 1 og enhver udtalelse fra Kommissionen eller en medlemsstat efter stk. 4 gøres til genstand for en høring
  under Kommissionens ledelse
  .
  Når det er relevant, skal høringen
  omfatte fælles møder mellem den medlemsstat, der planlægger at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser, de øvrige medlemsstater, navnlig dem, der er direkte berørt af disse foranstaltninger, og
  de relevante agenturer
  .
  Der foretages en undersøgelse af proportionaliteten af de planlagte foranstaltninger, den konstaterede trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed og metoderne til sikring af det gensidige
  samarbejde mellem medlemsstaterne
  . Den medlemsstat, der planlægger at genindføre
  grænsekontrol
  ved
  de indre grænser
  eller forlænge denne kontrol, tager størst muligt hensyn til resultaterne af denne høring i forbindelse med gennemførelsen af grænsekontrol
  . | Oplysningerne omhandlet i stk. 1
  og 1b
  og enhver udtalelse fra Kommissionen eller en medlemsstat efter stk. 4 gøres til genstand for en høring
  . Høringen skal
  omfatte: |
| | i) | fælles møder mellem den medlemsstat, der planlægger at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser, de øvrige medlemsstater, navnlig dem, der er direkte berørt af disse foranstaltninger, og
  Kommissionen, som skal afholdes for at organisere gensidigt
  samarbejde mellem medlemsstaterne
  , hvor det er relevant, og undersøge proportionaliteten af foranstaltningerne i forhold til de begivenheder, der giver anledning til genindførelsen af
  grænsekontrol
  , herunder eventuelle alternative foranstaltninger, og truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Oplysningerne omhandlet i stk. 1 og enhver udtalelse fra Kommissionen eller en medlemsstat efter stk. 4 gøres til genstand for en høring
  under Kommissionens ledelse
  .
  Når det er relevant, skal høringen
  omfatte fælles møder mellem den medlemsstat, der planlægger at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser, de øvrige medlemsstater, navnlig dem, der er direkte berørt af disse foranstaltninger, og
  de relevante agenturer
  .
  Der foretages en undersøgelse af proportionaliteten af de planlagte foranstaltninger, den konstaterede trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed og metoderne til sikring af det gensidige
  samarbejde mellem medlemsstaterne
  . Den medlemsstat, der planlægger at genindføre
  grænsekontrol
  ved
  de indre grænser
  eller forlænge denne kontrol, tager størst muligt hensyn til resultaterne af denne høring i forbindelse med gennemførelsen af grænsekontrol
  .

under Kommissionens ledelse

Når det er relevant, skal høringen

de relevante agenturer

Der foretages en undersøgelse af proportionaliteten af de planlagte foranstaltninger, den konstaterede trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed og metoderne til sikring af det gensidige

. Den medlemsstat, der planlægger at genindføre

ved

eller forlænge denne kontrol, tager størst muligt hensyn til resultaterne af denne høring i forbindelse med gennemførelsen af grænsekontrol

Oplysningerne omhandlet i stk. 1
  og 1b
  og enhver udtalelse fra Kommissionen eller en medlemsstat efter stk. 4 gøres til genstand for en høring
  . Høringen skal
  omfatte:

og 1b

. Høringen skal

i)

i)

fælles møder mellem den medlemsstat, der planlægger at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser, de øvrige medlemsstater, navnlig dem, der er direkte berørt af disse foranstaltninger, og
  Kommissionen, som skal afholdes for at organisere gensidigt
  samarbejde mellem medlemsstaterne
  , hvor det er relevant, og undersøge proportionaliteten af foranstaltningerne i forhold til de begivenheder, der giver anledning til genindførelsen af
  grænsekontrol
  , herunder eventuelle alternative foranstaltninger, og truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed

Kommissionen, som skal afholdes for at organisere gensidigt

, hvor det er relevant, og undersøge proportionaliteten af foranstaltningerne i forhold til de begivenheder, der giver anledning til genindførelsen af

, herunder eventuelle alternative foranstaltninger, og truslen mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed

| ii) | hvor det er relevant, uanmeldte kontrolbesøg fra Kommissionens side ved
  de
  relevante
  indre grænser
  , eventuelt med støtte fra eksperter fra medlemsstater og fra agenturet, Europol eller andre relevante EU-organer, -kontorer eller agenturer, for at vurdere effektiviteten af grænsekontrollen ved disse indre grænser og overholdelsen af denne forordning; rapporterne fra sådanne uanmeldte kontrolbesøg skal sendes til Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

ii)

ii)

hvor det er relevant, uanmeldte kontrolbesøg fra Kommissionens side ved
  de
  relevante
  indre grænser
  , eventuelt med støtte fra eksperter fra medlemsstater og fra agenturet, Europol eller andre relevante EU-organer, -kontorer eller agenturer, for at vurdere effektiviteten af grænsekontrollen ved disse indre grænser og overholdelsen af denne forordning; rapporterne fra sådanne uanmeldte kontrolbesøg skal sendes til Europa-Parlamentet.

hvor det er relevant, uanmeldte kontrolbesøg fra Kommissionens side ved

relevante

, eventuelt med støtte fra eksperter fra medlemsstater og fra agenturet, Europol eller andre relevante EU-organer, -kontorer eller agenturer, for at vurdere effektiviteten af grænsekontrollen ved disse indre grænser og overholdelsen af denne forordning; rapporterne fra sådanne uanmeldte kontrolbesøg skal sendes til Europa-Parlamentet.

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27a — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Særlig procedure, hvis en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed varer mere end
  et år
  . | Særlig procedure, hvis en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed varer mere end
  seks måneder
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Særlig procedure, hvis en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed varer mere end
  et år
  .

et år

Særlig procedure, hvis en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed varer mere end
  seks måneder
  .

seks måneder

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27a — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  I
  ekstraordinære
  tilfælde
  , hvor medlemsstaten står over for den samme alvorlige trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i længere tid end det tidsrum, der er nævnt i artikel
  25, stk. 4, første punktum,
  og hvor der ligeledes træffes modsvarende ekstraordinære nationale foranstaltninger inden for medlemsstatens område for at imødegå truslen, kan den grænsekontrol, der midlertidigt er blevet genindført for at reagere på truslen, forlænges yderligere i overensstemmelse med denne artikel. | 1.   
  Under
  ekstraordinære
  omstændigheder
  , hvor medlemsstaten står over for den samme alvorlige trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i længere tid end det tidsrum, der er nævnt i artikel
  27, stk. 1a,
  og hvor der ligeledes træffes modsvarende ekstraordinære nationale foranstaltninger inden for medlemsstatens område for at imødegå truslen, kan den grænsekontrol, der midlertidigt er blevet genindført for at reagere på truslen, forlænges yderligere i overensstemmelse med denne artikel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  I
  ekstraordinære
  tilfælde
  , hvor medlemsstaten står over for den samme alvorlige trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i længere tid end det tidsrum, der er nævnt i artikel
  25, stk. 4, første punktum,
  og hvor der ligeledes træffes modsvarende ekstraordinære nationale foranstaltninger inden for medlemsstatens område for at imødegå truslen, kan den grænsekontrol, der midlertidigt er blevet genindført for at reagere på truslen, forlænges yderligere i overensstemmelse med denne artikel.

1.   
  Under
  ekstraordinære
  omstændigheder
  , hvor medlemsstaten står over for den samme alvorlige trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i længere tid end det tidsrum, der er nævnt i artikel
  27, stk. 1a,
  og hvor der ligeledes træffes modsvarende ekstraordinære nationale foranstaltninger inden for medlemsstatens område for at imødegå truslen, kan den grænsekontrol, der midlertidigt er blevet genindført for at reagere på truslen, forlænges yderligere i overensstemmelse med denne artikel.

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27a — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Senest
  seks
  uger før udløbet af det tidsrum, der er omhandlet i artikel 
  25, stk. 4, første punktum,
  underretter medlemsstaten de øvrige medlemsstater og Kommissionen om, at den ønsker en yderligere forlængelse i overensstemmelse med den særlige procedure, der er fastlagt i nærværende artikel.
  Underretningen
  skal indeholde de oplysninger, som kræves i artikel 27, stk. 1
  , litra a)-e)
  . Artikel 27 stk. 2 og 3, finder anvendelse. | 2.   Senest
  tre
  uger før udløbet af det tidsrum, der er omhandlet i artikel 
  27, stk. 1a,
  underretter medlemsstaten de øvrige medlemsstater og Kommissionen om, at den ønsker en yderligere forlængelse i overensstemmelse med den særlige procedure, der er fastlagt i nærværende artikel.
  Denne underretning
  skal indeholde alle de oplysninger, som kræves i 
  henhold til
  artikel 27, stk. 1
  og 1b
  . Artikel 27, stk. 2 og 3, finder anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Senest
  seks
  uger før udløbet af det tidsrum, der er omhandlet i artikel 
  25, stk. 4, første punktum,
  underretter medlemsstaten de øvrige medlemsstater og Kommissionen om, at den ønsker en yderligere forlængelse i overensstemmelse med den særlige procedure, der er fastlagt i nærværende artikel.
  Underretningen
  skal indeholde de oplysninger, som kræves i artikel 27, stk. 1
  , litra a)-e)
  . Artikel 27 stk. 2 og 3, finder anvendelse.

2.   Senest
  tre
  uger før udløbet af det tidsrum, der er omhandlet i artikel 
  27, stk. 1a,
  underretter medlemsstaten de øvrige medlemsstater og Kommissionen om, at den ønsker en yderligere forlængelse i overensstemmelse med den særlige procedure, der er fastlagt i nærværende artikel.
  Denne underretning
  skal indeholde alle de oplysninger, som kræves i 
  henhold til
  artikel 27, stk. 1
  og 1b
  . Artikel 27, stk. 2 og 3, finder anvendelse.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27a — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen afgiver en udtalelse. | 3.   Kommissionen afgiver en udtalelse
  om, hvorvidt den foreslåede forlængelse opfylder de krav, der er fastsat i stk. 1 og 2, samt om nødvendigheden og proportionaliteten af den foreslåede forlængelse
  .
  De berørte medlemsstater kan fremsætte bemærkninger til Kommissionen, inden den afgiver denne udtalelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Kommissionen afgiver en udtalelse.

3.   Kommissionen afgiver en udtalelse
  om, hvorvidt den foreslåede forlængelse opfylder de krav, der er fastsat i stk. 1 og 2, samt om nødvendigheden og proportionaliteten af den foreslåede forlængelse
  .
  De berørte medlemsstater kan fremsætte bemærkninger til Kommissionen, inden den afgiver denne udtalelse.

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 27a — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Rådet kan
  under behørig hensyntagen til
  Kommissionens udtalelse henstille
  til
  , at
  medlemsstaten træffer afgørelse om
  yderligere
  at forlænge
  grænsekontrollen ved
  de
  indre grænser med op til seks måneder.
  Dette tidsrum kan forlænges op til tre gange med yderligere tidsrum på hver højst seks måneder.
  Rådet angiver i sin henstilling
  som minimum
  de oplysninger der er omhandlet i artikel 27, stk. 1
  , litra a)-e)
  .
  Når det er relevant,
  fastsætter
  det
  betingelserne for samarbejdet mellem de berørte medlemsstater. | 4.   Rådet kan
  , når det har taget
  Kommissionens udtalelse
  i betragtning, som en sidste udvej
  henstille, at
  den berørte medlemsstat
  yderligere
  forlænger
  grænsekontrollen ved
  sine
  indre grænser med op til seks måneder. Rådet angiver i sin henstilling de oplysninger der er omhandlet i artikel 27, stk. 1
  og 1b, og
  fastsætter betingelserne for samarbejdet mellem de berørte medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Rådet kan
  under behørig hensyntagen til
  Kommissionens udtalelse henstille
  til
  , at
  medlemsstaten træffer afgørelse om
  yderligere
  at forlænge
  grænsekontrollen ved
  de
  indre grænser med op til seks måneder.
  Dette tidsrum kan forlænges op til tre gange med yderligere tidsrum på hver højst seks måneder.
  Rådet angiver i sin henstilling
  som minimum
  de oplysninger der er omhandlet i artikel 27, stk. 1
  , litra a)-e)
  .
  Når det er relevant,
  fastsætter
  det
  betingelserne for samarbejdet mellem de berørte medlemsstater.

4.   Rådet kan
  , når det har taget
  Kommissionens udtalelse
  i betragtning, som en sidste udvej
  henstille, at
  den berørte medlemsstat
  yderligere
  forlænger
  grænsekontrollen ved
  sine
  indre grænser med op til seks måneder. Rådet angiver i sin henstilling de oplysninger der er omhandlet i artikel 27, stk. 1
  og 1b, og
  fastsætter betingelserne for samarbejdet mellem de berørte medlemsstater.

Ændring 45 + 66

Ændring 45 + 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 a (nyt)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 28 — stk. 4

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a) | Artikel 28, stk. 4, affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3a)

3a)

Artikel 28, stk. 4, affattes således:

4.   
  Med forbehold af artikel 25, stk. 4, må
  det samlede tidsrum, hvori der genindføres grænsekontrol ved de indre grænser på grundlag af det oprindelige tidsrum efter nærværende artikels stk. 1 og forlængelserne efter nærværende artikels stk. 3, ikke overstige to måneder.

»4.   Det samlede tidsrum, hvori der genindføres grænsekontrol ved de indre grænser på grundlag af det oprindelige tidsrum efter nærværende artikels stk. 1 og forlængelserne efter nærværende artikels stk. 3,
  må
  ikke overstige to måneder.«;

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 b (nyt)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 28a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b) | Som artikel 28a indsættes:




  »Artikel 28a




  Beregningen af det tidsrum, i hvilket grænsekontrollen genindføres eller forlænges som følge af en forventet trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, hvor den alvorlige trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed overstiger seks måneder og i nogle tilfælde kræver øjeblikkelig handling.




  Enhver genindførelse eller forlængelse af grænsekontrollen ved de indre grænser, som blev foretaget inden den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden] skal medtages i beregningen af de tidsrum, der er omhandlet i artikel 27, 27a og 28.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b)

3b)

Som artikel 28a indsættes:

»Artikel 28a

Beregningen af det tidsrum, i hvilket grænsekontrollen genindføres eller forlænges som følge af en forventet trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, hvor den alvorlige trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed overstiger seks måneder og i nogle tilfælde kræver øjeblikkelig handling.

Enhver genindførelse eller forlængelse af grænsekontrollen ved de indre grænser, som blev foretaget inden den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden] skal medtages i beregningen af de tidsrum, der er omhandlet i artikel 27, 27a og 28.«

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 c (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 c (nyt)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 29 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3c) | I artikel 29, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:



  »Der tages hensyn til de i artikel 30 omhandlede kriterier i hvert enkelt tilfælde, hvor en midlertidig genindførelse eller forlængelse af grænsekontrol ved de indre grænser i henhold til nærværende artikel overvejes.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3c)

3c)

I artikel 29, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

»Der tages hensyn til de i artikel 30 omhandlede kriterier i hvert enkelt tilfælde, hvor en midlertidig genindførelse eller forlængelse af grænsekontrol ved de indre grænser i henhold til nærværende artikel overvejes.«

»Der tages hensyn til de i artikel 30 omhandlede kriterier i hvert enkelt tilfælde, hvor en midlertidig genindførelse eller forlængelse af grænsekontrol ved de indre grænser i henhold til nærværende artikel overvejes.«

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 d (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 d (nyt)

Forordning (EU) 2016/399

Artikel 29 — stk. 5

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 3d) | Artikel 29, stk. 5, affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3d)

3d)

Artikel 29, stk. 5, affattes således:

5.   Nærværende artikel berører ikke foranstaltninger, som medlemsstaterne eventuelt vedtager i tilfælde af en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i medfør af artikel
  25,
  27 og 28.

»5.   Nærværende artikel berører ikke foranstaltninger, som medlemsstaterne eventuelt vedtager i tilfælde af en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i medfør af artikel 27
  , 27a
  og 28.
  Det samlede tidsrum, i hvilket grænsekontrol ved de indre grænser genindføres eller forlænges i henhold til denne artikel, må dog ikke forlænges i kraft af eller kombineres med foranstaltninger, der træffes i henhold til artikel 27, 27a eller 28.«.

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 a (ny)

Artikel 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 1a




  Denne forordning finder anvendelse på meddelelser fra medlemsstaterne i henhold til artikel 27 i Schengengrænsekodeksen fra den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden].




  Enhver periode med løbende meddelelser om genindførelse eller forlængelse af grænsekontrollen ved de indre grænser, som er gået forud for den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden] skal tages i betragtning i forbindelse med beregningen af det tidsrum, der er omhandlet i artikel 28, stk. 4. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 1a

Denne forordning finder anvendelse på meddelelser fra medlemsstaterne i henhold til artikel 27 i Schengengrænsekodeksen fra den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden].

Enhver periode med løbende meddelelser om genindførelse eller forlængelse af grænsekontrollen ved de indre grænser, som er gået forud for den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden] skal tages i betragtning i forbindelse med beregningen af det tidsrum, der er omhandlet i artikel 28, stk. 4.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0356/2018).

1

(8)  EUT L 77 af 23.3.2016, s. 1.

8

(9)  C(2017)3349 final af 12.5.2017.

9

(8)  EUT L 77 af 23.3.2016, s. 1.

8

(9)  C(2017)3349 final af 12.5.2017.

9

---

| 28.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 363/410 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 363/410

---

P8_TA(2018)0473

Fælles regler for driften af lufttrafiktjenester ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (COM(2016)0818 — C8-0531/2016 — 2016/0411(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 363/45)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0818), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0818),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0531/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0531/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 5. juli 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 5. juli 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. oktober 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. oktober 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0150/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0150/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 345 af 13.10.2017, s. 126.

---

P8_TC1-COD(2016)0411

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. november 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/2.)

---