# Den Europæiske Unions C 330/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 330 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang6. oktober 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 330

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang6. oktober 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 330/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9933 — Apollo Capital Management/Chyronhego) (
  1
  ) | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 330/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9933 — Apollo Capital Management/Chyronhego) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2020/C 330/02 | Rådets afgørelse af 30. september 2020 om udnævnelse af ét medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse | 2 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 330/03 | Euroens vekselkurs — 5. oktober 2020 | 4 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2020/C 330/04 | Ajourføring af listen over opholdstilladelser, jf. artikel 2, nr. 16, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) | 5 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2020/C 330/02

Rådets afgørelse af 30. september 2020 om udnævnelse af ét medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse

2

Europa-Kommissionen

2020/C 330/03

Euroens vekselkurs — 5. oktober 2020

4

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2020/C 330/04

Ajourføring af listen over opholdstilladelser, jf. artikel 2, nr. 16, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks)

5

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 330/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.9939 — Sampo/RMI/Hastings) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 13 |
| 2020/C 330/06 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.9871 — Telefónica/Liberty Global/JV) (
  1
  ) | 15 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 330/07 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 17 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 330/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.9939 — Sampo/RMI/Hastings) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

13

2020/C 330/06

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.9871 — Telefónica/Liberty Global/JV) (
  1
  )

1

15

ANDET

Europa-Kommissionen

2020/C 330/07

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 6.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 330/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9933 — Apollo Capital Management/Chyronhego)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 330/01)

Den 28. september 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9933. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9933. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 6.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 330/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 330/2

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 30. september 2020

om udnævnelse af ét medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse

(2020/C 330/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (1), særlig artikel 79, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er fastsat i artikel 79 i forordning (EF) nr. 1907/2006, at Rådet skal udnævne én repræsentant for hver medlemsstat som medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse (»bestyrelsen«). |
| --- | --- |

(1)

Det er fastsat i artikel 79 i forordning (EF) nr. 1907/2006, at Rådet skal udnævne én repræsentant for hver medlemsstat som medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse (»bestyrelsen«).

| (2) | Ved dets afgørelse af 17. december 2018 udnævnte Rådet ét medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse (2). |
| --- | --- |

(2)

Ved dets afgørelse af 17. december 2018 udnævnte Rådet ét medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse (2).

| (3) | Den kroatiske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte sin repræsentant i bestyrelsen og har foretaget en indstilling af en ny repræsentant, som bør udnævnes for perioden fra den 1. oktober 2020 til den 1. oktober 2024 — |
| --- | --- |

(3)

Den kroatiske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte sin repræsentant i bestyrelsen og har foretaget en indstilling af en ny repræsentant, som bør udnævnes for perioden fra den 1. oktober 2020 til den 1. oktober 2024 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Dubravka Marija KREKOVIĆ, som er kroatisk statsborger og født den 11. august 1973, udnævnes til medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse i stedet for Bojan VIDOVIĆ for perioden fra den 1. oktober 2020 til den 1. oktober 2024.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. september 2020.

På Rådets vegne

M. ROTH

Formand

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse af 17. december 2018 om udnævnelse af et medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse (EUT C 460 af 21.12.2018, s. 11).

2

---

Europa-Kommissionen

| 6.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 330/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 330/4

---

Euroens vekselkurs (1)

5. oktober 2020

(2020/C 330/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1768 |
| JPY | japanske yen | 124,25 |
| DKK | danske kroner | 7,4400 |
| GBP | pund sterling | 0,90810 |
| SEK | svenske kroner | 10,4645 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0781 |
| ISK | islandske kroner | 162,40 |
| NOK | norske kroner | 10,8855 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,096 |
| HUF | ungarske forint | 358,17 |
| PLN | polske zloty | 4,4980 |
| RON | rumænske leu | 4,8740 |
| TRY | tyrkiske lira | 9,1614 |
| AUD | australske dollar | 1,6379 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5614 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,1203 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7703 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6007 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 363,72 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 19,3447 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,0128 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5680 |
| IDR | indonesiske rupiah | 17 324,61 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8867 |
| PHP | filippinske pesos | 56,961 |
| RUB | russiske rubler | 92,5353 |
| THB | thailandske bath | 36,846 |
| BRL | brasilianske real | 6,6568 |
| MXN | mexicanske pesos | 25,2551 |
| INR | indiske rupee | 86,0870 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1768

JPY

japanske yen

124,25

DKK

danske kroner

7,4400

GBP

pund sterling

0,90810

SEK

svenske kroner

10,4645

CHF

schweiziske franc

1,0781

ISK

islandske kroner

162,40

NOK

norske kroner

10,8855

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,096

HUF

ungarske forint

358,17

PLN

polske zloty

4,4980

RON

rumænske leu

4,8740

TRY

tyrkiske lira

9,1614

AUD

australske dollar

1,6379

CAD

canadiske dollar

1,5614

HKD

hongkongske dollar

9,1203

NZD

newzealandske dollar

1,7703

SGD

singaporeanske dollar

1,6007

KRW

sydkoreanske won

1 363,72

ZAR

sydafrikanske rand

19,3447

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,0128

HRK

kroatiske kuna

7,5680

IDR

indonesiske rupiah

17 324,61

MYR

malaysiske ringgit

4,8867

PHP

filippinske pesos

56,961

RUB

russiske rubler

92,5353

THB

thailandske bath

36,846

BRL

brasilianske real

6,6568

MXN

mexicanske pesos

25,2551

INR

indiske rupee

86,0870

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 6.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 330/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 330/5

---

Ajourføring af listen over opholdstilladelser, jf. artikel 2, nr. 16, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (1)

(2020/C 330/04)

Offentliggørelsen af listen over opholdstilladelser som omhandlet i artikel 2, nr. 16, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 af 9. marts 2016 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (2), er baseret på oplysninger, medlemsstaterne indberetter til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 39 i Schengengrænsekodeksen.

Ud over de oplysninger, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, findes der på webstedet for Generaldirektoratet for Migration og Indre Anliggender oplysninger, der ajourføres regelmæssigt

LISTE OVER OPHOLDSTILLADELSER UDSTEDT AF MEDLEMSSTATERNE

TJEKKIET

Erstatter den liste, der er offentliggjort i
  EUT C 100 af 16.3.2018

1)   Ensartet udformning

A)   
  Opholdstilladelse udstedt i overensstemmelse med den ensartede udformning (identitetskort)

Opholdstilladelse med titlen »Povolení k pobytu« udstedt i form af et identitetskort i overensstemmelse med den ensartede udformning. Opholdstilladelsen udstedes til tredjelandsstatsborgere og har en gyldighedsperiode på højst 10 år.

| i) | Opholdstilladelse udstedt mellem den 4. juli 2011 og den 26. juni 2020 i form af et identitetskort, jf. Rådets forordning (EF) nr. 380/2008 af 18. april 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1030/2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere. I omløb indtil juni 2030. |
| --- | --- |

i)

Opholdstilladelse udstedt mellem den 4. juli 2011 og den 26. juni 2020 i form af et identitetskort, jf. Rådets forordning (EF) nr. 380/2008 af 18. april 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1030/2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere. I omløb indtil juni 2030.

| ii) | Opholdstilladelse udstedt fra og med den 27. juni 2020 i form af et identitetskort, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1954 af 25. oktober 2017 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere. |
| --- | --- |

ii)

Opholdstilladelse udstedt fra og med den 27. juni 2020 i form af et identitetskort, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1954 af 25. oktober 2017 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere.

B)   Opholdstilladelse udstedt i overensstemmelse med den ensartede udformning (påsat mærkat)

Opholdstilladelse udstedt i form af en standardiseret mærkat på et rejsedokument. Mærkaten udstedtes indtil den 4. juli 2011 med en gyldighedsperiode på højst 10 år — i omløb indtil den 4. juli 2021. Mærkaten anvendes også som et opholdstilladelsesdokument udstedt til diplomater, konsulære embedsmænd og andet personale ved de diplomatiske missioner.

Typer af opholdstilladelser —– liste over formål

| Nummer anført i felt 6.4 — tilladelsens type | Forklaring af de anførte numre | Nummer anført i felt 6.4 — tilladelsens type | Forklaring af de anførte numre |
| --- | --- | --- | --- |
| 0 | Medicinsk formål | 49 | Tildelt international beskyttelse (asyl) |
| 2 | Kulturelt formål | 54 | Tildelt international beskyttelse (subsidiær beskyttelse) |
| 4 | Indbydelse | 56 | Fastboende udlænding i en anden medlemsstat |
| 5 | Politisk formål/officiel indbydelse | 57 | Familiemedlem til fastboende udlænding i en anden medlemsstat |
| 6 | Erhvervsformål (selvstændig erhvervsdrivende) | 58 | Familiemedlem til videnskabelig forsker |
| 7 | Idrætsrelaterede aktiviteter | 59 | Familiemedlem til indehaver af et blåt kort udstedt af en anden medlemsstat |
| 17-20 | Familiemæssigt/privat formål | 60 | Sammenføring af tredjelandsstatsborgere |
| 23 | Med henblik på studier, elevudveksling, ulønnet erhvervsuddannelse eller volontørtjeneste (direktiv 2004/114/EF) | 67 | Tidligere opholdstilladelse annulleret |
| 24 | Andre studieformål, der ikke er omfattet af direktiv 2004/114/EF | 68 | Fastboende udlænding (CZ) |
| 25 | Med henblik på videnskabelig forskning (direktiv 2005/71/EF) | 69 | Fastboende udlænding (EU) |
| 27 | Erhvervsformål (ansættelse) | 78 | Erhvervsformål (investering) |
| 28 | Indehaver af blåt kort | 79 | ICT |
| 36 | Erhvervsformål (iværksætteri) | 80 | Mobile ICT |
| 41 | Humanitær opholdstilladelse | 88 | Andre formål |
| 42 | Opholdstilladelse udstedt på grundlag af særlige årsager | 91 | Opholdstilladelse (lov nr. 326/1999 sml. om udlændinges ophold på tjekkisk territorium) |
| 43 | National interesse eller international forpligtelse | 95-98 | Familiesammenføring |
| 47 | Tidsubegrænset opholdstilladelse – tidligere ansøger om international beskyttelse | 99 | Andre formål |
| 48 | Opholdstilladelse til en mindreårig under 18 år (familiemæssige årsager) | | |

Nummer anført i felt 6.4 — tilladelsens type

Forklaring af de anførte numre

Nummer anført i felt 6.4 — tilladelsens type

Forklaring af de anførte numre

0

Medicinsk formål

49

Tildelt international beskyttelse (asyl)

2

Kulturelt formål

54

Tildelt international beskyttelse (subsidiær beskyttelse)

4

Indbydelse

56

Fastboende udlænding i en anden medlemsstat

5

Politisk formål/officiel indbydelse

57

Familiemedlem til fastboende udlænding i en anden medlemsstat

6

Erhvervsformål (selvstændig erhvervsdrivende)

58

Familiemedlem til videnskabelig forsker

7

Idrætsrelaterede aktiviteter

59

Familiemedlem til indehaver af et blåt kort udstedt af en anden medlemsstat

17-20

Familiemæssigt/privat formål

60

Sammenføring af tredjelandsstatsborgere

23

Med henblik på studier, elevudveksling, ulønnet erhvervsuddannelse eller volontørtjeneste (direktiv 2004/114/EF)

67

Tidligere opholdstilladelse annulleret

24

Andre studieformål, der ikke er omfattet af direktiv 2004/114/EF

68

Fastboende udlænding (CZ)

25

Med henblik på videnskabelig forskning (direktiv 2005/71/EF)

69

Fastboende udlænding (EU)

27

Erhvervsformål (ansættelse)

78

Erhvervsformål (investering)

28

Indehaver af blåt kort

79

ICT

36

Erhvervsformål (iværksætteri)

80

Mobile ICT

41

Humanitær opholdstilladelse

88

Andre formål

42

Opholdstilladelse udstedt på grundlag af særlige årsager

91

Opholdstilladelse (lov nr. 326/1999 sml. om udlændinges ophold på tjekkisk territorium)

43

National interesse eller international forpligtelse

95-98

Familiesammenføring

47

Tidsubegrænset opholdstilladelse – tidligere ansøger om international beskyttelse

99

Andre formål

48

Opholdstilladelse til en mindreårig under 18 år (familiemæssige årsager)

Kun tallene ovenfor indgår i den ensartede udformning af opholdstilladelser. De er beregnet til national anvendelse og hovedsageligt til statistiske formål. Tallet anføres på opholdstilladelsen sammen med de obligatoriske bemærkninger fastsat i de pågældende direktiver (tallet anføres før bemærkningerne). Tallet ændrer dog ikke betydningen af de obligatoriske bemærkninger.

| Direktiv | Obligatoriske bemærkninger på det nationale sprog |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 2009/50/EF af 25. maj 2009 om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse | I feltet »tilladelsens art«: »modrá karta EU«
  I feltet »bemærkninger«: »bývalý držitel modré karty EU« |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/66/EU af 15. maj 2014 om indrejse- og opholdsbetingelser for virksomhedsinternt udstationerede tredjelandsstatsborgere | I feltet »tilladelsens art«: »ICT«eller»mobile ICT« |
| Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding | I feltet »tilladelsens art«: »povolení k pobytu pro dlouhodobě pobývajícího rezidenta — ES«
  I feltet »bemærkninger«: »Mezinárodní ochrana poskytnuta [MS] dne [dato]«. |

Direktiv

Obligatoriske bemærkninger på det nationale sprog

Rådets direktiv 2009/50/EF af 25. maj 2009 om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse

I feltet »tilladelsens art«: »modrá karta EU«

I feltet »bemærkninger«: »bývalý držitel modré karty EU«

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/66/EU af 15. maj 2014 om indrejse- og opholdsbetingelser for virksomhedsinternt udstationerede tredjelandsstatsborgere

I feltet »tilladelsens art«: »ICT«eller»mobile ICT«

Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding

I feltet »tilladelsens art«: »povolení k pobytu pro dlouhodobě pobývajícího rezidenta — ES«

I feltet »bemærkninger«: »Mezinárodní ochrana poskytnuta [MS] dne [dato]«.

2)   Alle andre dokumenter, der svarer til opholdstilladelser, udstedt til tredjelandsstatsborgere

A)   
  Průkaz o pobytu rodinného příslušníka občana Evropské unie/Opholdskort for familiemedlem til en unionsborger

Enkelt mørkeblåt hæfte med sølvfarvet påskrift på forsiden: »Průkaz o pobytu rodinného příslušníka občana Evropské unie« (dokumentets titel på tjekkisk).

Dette dokument blev udstedt til familiemedlemmer til EU-borgere som en midlertidig opholdstilladelse fra den 1. maj 2004 til den 31. december 2012. Dette dokument har en gyldighedsperiode på højst fem år — i omløb indtil den 31. december 2017.

Siden den 1. juli 2013 er dokumentet i afsnittet med overskriften »B) Pobytová karta rodinného příslušníka občana Evropské unie« blevet udstedt i stedet for.

B)   
  Pobytová karta rodinného příslušníka občana Evropské unie/Opholdskort for familiemedlem til en unionsborger

Enkelt mørkeblåt hæfte med sølvfarvet påskrift på forsiden: »Pobytová karta rodinného příslušníka občana Evropské unie« (dokumentets præcise titel på tjekkisk).

Dette dokument er blevet udstedt til familiemedlemmer til EU-borgere som en midlertidig opholdstilladelse (i stedet for dokumentet i afsnit A) siden den 1. januar 2013.

C)   
  Průkaz o povolení k trvalému pobytu/Permanent opholdskort

Enkelt mørkegrønt hæfte med sølvfarvet påskrift på forsiden: »Průkaz o povolení k trvalému pobytu« (dokumentets præcise titel på tjekkisk).

Dette dokument blev udstedt til familiemedlemmer til EU-borgere som en permanent opholdstilladelse frem til den 14. august 2017. Siden den 15. august 2017 er dette dokument også blevet udstedt til borgere i Schweiz, Norge, Island og Liechtenstein og deres familiemedlemmer som permanent opholdstilladelse. Fra den 1. januar 2018 vil dette dokument også blive udstedt til EU-borgere.

D)   
  Potvrzení o přechodném pobytu na území (občané EU) / Bevis for midlertidigt ophold (EU-borgere)

Sammenfoldeligt dokument på fire sider, der er fremstillet af syntetisk papir med sort påskrift på forsiden: »Potvrzení o přechodném pobytu na území«. Dette dokument udstedes som en midlertidig opholdstilladelse til borgere i EU, Schweiz, Norge, Island og Liechtenstein efter anmodning.

E)   
  Průkaz o povolení k trvalému pobytu občana Evropské unie / Permanent opholdskort for EU-borgere

Enkelt violet hæfte med sølvfarvet påskrift på forsiden: »Průkaz o povolení k trvalému pobytu občana Evropské unie« (dokumentets præcise titel på tjekkisk).

Dette dokument udstedes til EU-borgere som en permanent opholdstilladelse frem til udgangen af 2017 med en gyldighedsperiode på højst ti år — i omløb indtil den 31. december 2027. Fra den 1. januar 2018 erstattes dette dokument af »Průkaz o povolení k trvalému pobytu« (se venligst dokumentet i afsnit C).

F)   
  Průkaz o povolení k pobytu pro cizince/Opholdstilladelse for udlændinge

Enkelt lysegrønt hæfte med rød påskrift på forsiden: »Průkaz o povolení k pobytu pro cizince« (dokumentets præcise titel på tjekkisk).

Dette dokument blev udstedt til borgere i Schweiz, Norge, Island og Liechtenstein som permanent opholdstilladelse og til deres familiemedlemmer som midlertidig opholdstilladelse frem til den 14. august 2017. Siden den 15. august 2017 er dette dokument kun blevet udstedt til familiemedlemmer af borgere i Schweiz, Norge, Island og Liechtenstein som midlertidig opholdstilladelse.

G)   
  Průkaz povolení k pobytu azylanta/Opholdstilladelse for personer, der har fået asyl

Enkelt gråt hæfte med sort påskrift på forsiden: »Průkaz povolení k pobytu azylanta« (dokumentets præcise titel på tjekkisk). Dette dokument udstedes til person, der har fået asyl. Siden den 4. juli 2011 er det dog kun blevet udstedt i særlige situationer, og i de fleste tilfælde udstedes identitetskortet med den ensartede udformning i stedet.

H)   
  Průkaz oprávnění k pobytu osoby požívající doplňkové ochrany / Opholdstilladelse for personer, der har fået subsidiær beskyttelse

Enkelt gult hæfte med sort påskrift på forsiden: »Průkaz oprávnění k pobytu osoby požívající doplňkové ochrany« (dokumentets præcise titel på tjekkisk). Dette dokument udstedes til person, der har fået subsidiær beskyttelse. Siden den 4. juli 2011 er det dog kun blevet udstedt i særlige situationer, og i de fleste tilfælde udstedes identitetskortet med den ensartede udformning i stedet.

I)   
  Diplomatický identifikační průkaz/Identitetskort for diplomater

Identitetskort for diplomater udstedt af Udenrigsministeriet med følgende bemærkninger:

| BEMÆRKNINGER | FORKLARING |
| --- | --- |
| D | Medlemmer af diplomatiske missioner — diplomatisk personale |
| K | Medlemmer af et konsulat — konsulære embedsmænd |
| MO/D | Medlemmer af internationale organisationer med diplomatiske privilegier og immuniteter |
| ATP | Administrativt og teknisk kyndige medlemmer af diplomatiske missioner |
| KZ | Medlemmer af et konsulat — konsulære medarbejdere |
| МО/ATP | Medlemmer af internationale organisationer med de samme privilegier og immuniteter som det administrative og tekniske personale ved diplomatiske missioner |
| MO | Medlemmer af internationale organisationer med privilegier og immuniteter i henhold til en relevant aftale |
| SP, resp. SP/K | Medlemmer af tjenestepersonalet ved diplomatiske missioner eller konsulater |
| SSO, resp. SSO/K | Private tjenestefolk hos medlemmer af diplomatiske missioner eller konsulater |

BEMÆRKNINGER

FORKLARING

D

Medlemmer af diplomatiske missioner — diplomatisk personale

K

Medlemmer af et konsulat — konsulære embedsmænd

MO/D

Medlemmer af internationale organisationer med diplomatiske privilegier og immuniteter

ATP

Administrativt og teknisk kyndige medlemmer af diplomatiske missioner

KZ

Medlemmer af et konsulat — konsulære medarbejdere

МО/ATP

Medlemmer af internationale organisationer med de samme privilegier og immuniteter som det administrative og tekniske personale ved diplomatiske missioner

MO

Medlemmer af internationale organisationer med privilegier og immuniteter i henhold til en relevant aftale

SP, resp. SP/K

Medlemmer af tjenestepersonalet ved diplomatiske missioner eller konsulater

SSO, resp. SSO/K

Private tjenestefolk hos medlemmer af diplomatiske missioner eller konsulater

| iii) | Frem til den 14. august 2017 blev identitetskort for diplomater udstedt med påskriften »Diplomatický identifikační průkaz/Diplomatic Identity Card« i sort skrift på forsiden med en maksimal gyldighedsperiode på fire år — i omløb indtil august 2021. |
| --- | --- |

iii)

Frem til den 14. august 2017 blev identitetskort for diplomater udstedt med påskriften »Diplomatický identifikační průkaz/Diplomatic Identity Card« i sort skrift på forsiden med en maksimal gyldighedsperiode på fire år — i omløb indtil august 2021.

| iv) | Siden den 15. august 2017 er nye identitetskort for diplomater blevet udstedt med »Identifikační průkaz a povolení k pobytu/Identity Card and long-term residence permit« i sort skrift på forsiden. |
| --- | --- |

iv)

Siden den 15. august 2017 er nye identitetskort for diplomater blevet udstedt med »Identifikační průkaz a povolení k pobytu/Identity Card and long-term residence permit« i sort skrift på forsiden.

Dette dokument er et papirkort overtrukket med plastlaminat (105 × 74 mm). På forsiden er der et foto af kortets indehaver med angivelse af vedkommendes navn, nationalitet, fødselsdato, køn, stilling, adresse og identitetskortets udløbsdato. På bagsiden anføres det, at kortet er et officielt dokument, et identitetsbevis og et bevis på status som fastboende i Tjekkiet.

ØSTRIG

Erstatter den liste, der er offentliggjort i
  EUT C 345 af 27.9.2018.

Opholdstilladelser i henhold til artikel 2, nr. 16), litra a), i Schengengrænsekodeksen:

| I. | Opholdstilladelser, der udstedes i henhold til den ensartede udformning i Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002






  — | »Etableringsbevis« (Niederlassungsnachweis) i kortformat ID1, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig i perioden 1. januar 2003 til 31. december 2005). |
| --- | --- | --- |

I.

—

»Etableringsbevis« (Niederlassungsnachweis) i kortformat ID1, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig i perioden 1. januar 2003 til 31. december 2005).

| — | Opholdstilladelse i form af en mærkat, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig i perioden 1. januar 2005 til 31. december 2005). |
| --- | --- |

—

Opholdstilladelse i form af en mærkat, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig i perioden 1. januar 2005 til 31. december 2005).

| — | Opholdstilladelse henhørende under »etableringsbevilling« (Niederlassungsbewilligung), »familiemedlem« (Familienangehörige), »permanent ophold — EF« (Daueraufenthalt-EG), »permanent ophold — familiemedlem« (Daueraufenthalt-Familienangehöriger) og »opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) i kortformat ID1, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig siden 1. januar 2006).
  »Opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) angiver det særlige formål, hvortil den er udstedt.
  »Opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) kan udstedes til følgende formål: virksomhedsintern udstationering (»ICT«), udstationeret arbejdstager, selvstændig, særlig beskæftigelse, skoleelev, udbyder af sociale tjenester og familiesammenføring. »Opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) med formålet »ICT« og »mobile ICT« er blevet udstedt siden 1. oktober 2017. »Opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) med formålet student, frivillig og forskermobilitet er blevet udstedt siden 1. september 2018.
  »Opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) med formålet studerende blev udstedt indtil 31. august 2018.
  »Etableringsbevilling« (Niederlassungsbewilligung) kan udstedes uden yderligere oplysninger eller til følgende formål: ingen erhvervsmæssig beskæftigelse og forsørgelsesberettiget. Siden 1. oktober 2017 har en »etableringsbevilling« (Niederlassungsbewilligung) også kunnet udstedes til følgende formål: forsker, kunstner og særlig beskæftigelse.
  »Etableringsbevillinger« (Niederlassungsbewilligung) blev udstedt i Østrig indtil 30. juni 2011 for nøglearbejdskraft, både tidsubegrænset og tidsbegrænset.
  »Permanent ophold — EF« (Daueraufenthalt-EG) og »permanent ophold — familiemedlem« (Daueraufenthalt-Familienangehöriger) blev udstedt i Østrig indtil 31. december 2013.
  »Opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) med henblik på § 69a i etablerings- og opholdsloven (»§ 69a NAG«) blev udstedt i Østrig indtil 31. december 2013.
  Indtil 30. september 2017 blev »opholdsbevillinger« (Aufenthaltsbewilligung) også udstedt for jobrotation, kunstner og forsker. |
| --- | --- |

—

Opholdstilladelse henhørende under »etableringsbevilling« (Niederlassungsbewilligung), »familiemedlem« (Familienangehörige), »permanent ophold — EF« (Daueraufenthalt-EG), »permanent ophold — familiemedlem« (Daueraufenthalt-Familienangehöriger) og »opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) i kortformat ID1, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig siden 1. januar 2006).

»Opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) angiver det særlige formål, hvortil den er udstedt.

»Opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) kan udstedes til følgende formål: virksomhedsintern udstationering (»ICT«), udstationeret arbejdstager, selvstændig, særlig beskæftigelse, skoleelev, udbyder af sociale tjenester og familiesammenføring. »Opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) med formålet »ICT« og »mobile ICT« er blevet udstedt siden 1. oktober 2017. »Opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) med formålet student, frivillig og forskermobilitet er blevet udstedt siden 1. september 2018.

»Opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) med formålet studerende blev udstedt indtil 31. august 2018.

»Etableringsbevilling« (Niederlassungsbewilligung) kan udstedes uden yderligere oplysninger eller til følgende formål: ingen erhvervsmæssig beskæftigelse og forsørgelsesberettiget. Siden 1. oktober 2017 har en »etableringsbevilling« (Niederlassungsbewilligung) også kunnet udstedes til følgende formål: forsker, kunstner og særlig beskæftigelse.

»Etableringsbevillinger« (Niederlassungsbewilligung) blev udstedt i Østrig indtil 30. juni 2011 for nøglearbejdskraft, både tidsubegrænset og tidsbegrænset.

»Permanent ophold — EF« (Daueraufenthalt-EG) og »permanent ophold — familiemedlem« (Daueraufenthalt-Familienangehöriger) blev udstedt i Østrig indtil 31. december 2013.

»Opholdsbevilling« (Aufenthaltsbewilligung) med henblik på § 69a i etablerings- og opholdsloven (»§ 69a NAG«) blev udstedt i Østrig indtil 31. december 2013.

Indtil 30. september 2017 blev »opholdsbevillinger« (Aufenthaltsbewilligung) også udstedt for jobrotation, kunstner og forsker.

| — | »Rødt-hvidt-rødt kort« (Rot-Weiß-Rot-Karte), »rødt-hvidt-rødt pluskort« (Rot-Weiß-Rot-Karte plus) og det »blå EU-kort« (Blaue Karte EU) i kortformat ID1, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig siden 1. juli 2011). |
| --- | --- |

—

»Rødt-hvidt-rødt kort« (Rot-Weiß-Rot-Karte), »rødt-hvidt-rødt pluskort« (Rot-Weiß-Rot-Karte plus) og det »blå EU-kort« (Blaue Karte EU) i kortformat ID1, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig siden 1. juli 2011).

| — | Opholdstilladelse henhørende under »Permanent ophold — EU« (Daueraufenthalt-EU), jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig siden den 1. januar 2014). |
| --- | --- |

—

Opholdstilladelse henhørende under »Permanent ophold — EU« (Daueraufenthalt-EU), jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig siden den 1. januar 2014).

| — | »Opholdsret plus« (Aufenthaltsberechtigung plus) i henhold til § 55(1) eller § 56(1) i asylloven, jf. Østrigs lovtidende I nr. 100/2005, i overensstemmelse med de tidligere bestemmelser i § 41(a)(9) og § 43(3) i etablerings- og opholdsloven [NAG], jf. Østrigs lovtidende I nr. 38/2011. Udstedt i Østrig siden 1. januar 2014. |
| --- | --- |

—

»Opholdsret plus« (Aufenthaltsberechtigung plus) i henhold til § 55(1) eller § 56(1) i asylloven, jf. Østrigs lovtidende I nr. 100/2005, i overensstemmelse med de tidligere bestemmelser i § 41(a)(9) og § 43(3) i etablerings- og opholdsloven [NAG], jf. Østrigs lovtidende I nr. 38/2011. Udstedt i Østrig siden 1. januar 2014.

| — | »Opholdsret« (Aufenthaltsberechtigung) i henhold til § 55(2) eller § 56(2) i asylloven, jf. Østrigs lovtidende I nr. 100/2005, svarer til den tidligere »etableringsbevilling« (Niederlassungsbewilligung) i henhold til § 43(3) og 43(4) i etablerings- og opholdsloven [NAG], jf. Østrigs lovtidende I nr. 38/2011. Udstedt i Østrig siden 1. januar 2014. |
| --- | --- |

—

»Opholdsret« (Aufenthaltsberechtigung) i henhold til § 55(2) eller § 56(2) i asylloven, jf. Østrigs lovtidende I nr. 100/2005, svarer til den tidligere »etableringsbevilling« (Niederlassungsbewilligung) i henhold til § 43(3) og 43(4) i etablerings- og opholdsloven [NAG], jf. Østrigs lovtidende I nr. 38/2011. Udstedt i Østrig siden 1. januar 2014.

| — | »Opholdstilladelse på grund af behov for særlig beskyttelse« (Aufenthaltsberechtigung aus besonderem Schutz) i henhold til § 57 i asylloven, jf. Østrigs lovtidende I nr. 100/2005, er et led i Østrigs gennemførelse af bestemmelserne i direktiv 2004/81/EF af 29. april 2004 om udstedelse af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere, der har været ofre for menneskehandel, eller som er indrejst som led i ulovlig indvandring, og som samarbejder med de kompetente myndigheder. De tidligere bestemmelser fandtes i § 69(a)(1) i etablerings- og opholdsloven [NAG], jf. Østrigs lovtidende I nr. 38/2011. Udstedt i Østrig siden 1. januar 2014. |
| --- | --- |

—

»Opholdstilladelse på grund af behov for særlig beskyttelse« (Aufenthaltsberechtigung aus besonderem Schutz) i henhold til § 57 i asylloven, jf. Østrigs lovtidende I nr. 100/2005, er et led i Østrigs gennemførelse af bestemmelserne i direktiv 2004/81/EF af 29. april 2004 om udstedelse af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere, der har været ofre for menneskehandel, eller som er indrejst som led i ulovlig indvandring, og som samarbejder med de kompetente myndigheder. De tidligere bestemmelser fandtes i § 69(a)(1) i etablerings- og opholdsloven [NAG], jf. Østrigs lovtidende I nr. 38/2011. Udstedt i Østrig siden 1. januar 2014.

| II. | Opholdstilladelser, som i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2004/38 ikke udstedes i henhold til den ensartede udformning






  — | »Opholdstilladelse for familiemedlemmer til EØS-borgere« (Aufenthaltskarte für Angehörige eines EWR-Bürgers), der giver ret til ophold i EU i mere end tre måneder, jf. direktiv 2004/38/EF, svarer ikke til standardformatet i Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere. |
| --- | --- | --- |

II.

—

»Opholdstilladelse for familiemedlemmer til EØS-borgere« (Aufenthaltskarte für Angehörige eines EWR-Bürgers), der giver ret til ophold i EU i mere end tre måneder, jf. direktiv 2004/38/EF, svarer ikke til standardformatet i Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere.

| — | »Permanent opholdstilladelse« (Daueraufenthaltskarte), der dokumenterer ret til permanent ophold i EU for familiemedlemmer til EØS-borgere, jf. direktiv 2004/38/EF, svarer ikke til standardformatet i Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere. |
| --- | --- |

—

»Permanent opholdstilladelse« (Daueraufenthaltskarte), der dokumenterer ret til permanent ophold i EU for familiemedlemmer til EØS-borgere, jf. direktiv 2004/38/EF, svarer ikke til standardformatet i Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere.

Andre dokumenter, der giver indehaveren ret til at opholde sig i Østrig eller til fornyet indrejse i Østrig, jf. artikel 2, nr. 16, litra b), i Schengengrænsekodeksen:

| — | Identitetskort med foto til personer, der er tillagt privilegier og immuniteter (kortformat), i farverne rød, gul, blå, grøn, brun, grå og orange, udstedt af ministeriet for europæiske anliggender, integration og internationale anliggender |
| --- | --- |

—

Identitetskort med foto til personer, der er tillagt privilegier og immuniteter (kortformat), i farverne rød, gul, blå, grøn, brun, grå og orange, udstedt af ministeriet for europæiske anliggender, integration og internationale anliggender

| — | Identitetskort med foto til personer, der er tillagt privilegier og immuniteter (kortformat), lysegråt med henvisning til kategorierne rød, orange, gul, grøn, blå, brun og grå, udstedt af ministeriet for europæiske anliggender, integration og internationale anliggender |
| --- | --- |

—

Identitetskort med foto til personer, der er tillagt privilegier og immuniteter (kortformat), lysegråt med henvisning til kategorierne rød, orange, gul, grøn, blå, brun og grå, udstedt af ministeriet for europæiske anliggender, integration og internationale anliggender

| — | »Asylstatus« (Status des Asylberechtigten) i henhold til § 3 i asylloven af 2005 eller tidligere bestemmelser — som regel dokumenteret med et konventionspas i format ID 3 (udstedt i Østrig siden 28. august 2006) eller et kort for personer med asylstatus i henhold til § 51a i asylloven af 2005 (udstedt til fremmede, der fra 15. november 2015 har fremsat en ansøgning om international beskyttelse, og som fra 1. juni 2016 har fået tildelt asylstatus) |
| --- | --- |

—

»Asylstatus« (Status des Asylberechtigten) i henhold til § 3 i asylloven af 2005 eller tidligere bestemmelser — som regel dokumenteret med et konventionspas i format ID 3 (udstedt i Østrig siden 28. august 2006) eller et kort for personer med asylstatus i henhold til § 51a i asylloven af 2005 (udstedt til fremmede, der fra 15. november 2015 har fremsat en ansøgning om international beskyttelse, og som fra 1. juni 2016 har fået tildelt asylstatus)

| — | »Subsidiær beskyttelsesstatus« (Status des subsidiär Schutzberechtigten) i henhold til § 8 i asylloven af 2005 eller tidligere bestemmelser — som regel dokumenteret med et kort for personer med »subsidiær beskyttelsesstatus« i henhold til § 52 i asylloven af 2005 |
| --- | --- |

—

»Subsidiær beskyttelsesstatus« (Status des subsidiär Schutzberechtigten) i henhold til § 8 i asylloven af 2005 eller tidligere bestemmelser — som regel dokumenteret med et kort for personer med »subsidiær beskyttelsesstatus« i henhold til § 52 i asylloven af 2005

| — | Liste over deltagere i skolerejser inden for Den Europæiske Union, jf. Rådets afgørelse af 30. november 1994 om en fælles aktion vedrørende rejselempelser for skoleelever fra tredjelande med bopæl i en medlemsstat |
| --- | --- |

—

Liste over deltagere i skolerejser inden for Den Europæiske Union, jf. Rådets afgørelse af 30. november 1994 om en fælles aktion vedrørende rejselempelser for skoleelever fra tredjelande med bopæl i en medlemsstat

| — | »Bekræftelse af lovligt ophold« (Bestätigung über den rechtmäßigen Aufenthalt) i henhold til § 31(1)(5) i fremmedpolitiloven [FPG]/»Ansøgning om forlængelse« (Verlängerungsantrag) i henhold til § 2(4)(17a) i fremmedpolitiloven [FPG] sammen med et gyldigt rejsedokument |
| --- | --- |

—

»Bekræftelse af lovligt ophold« (Bestätigung über den rechtmäßigen Aufenthalt) i henhold til § 31(1)(5) i fremmedpolitiloven [FPG]/»Ansøgning om forlængelse« (Verlängerungsantrag) i henhold til § 2(4)(17a) i fremmedpolitiloven [FPG] sammen med et gyldigt rejsedokument

| — | Arbejdstilladelse i henhold til § 32c i lov om beskæftigelse af udlændinge (»Ausländerbeschäftigungsgesetz«) i forbindelse med et gyldigt eller udløbet visum D til sæsonarbejdere eller i henhold til § 22a i lov om fremmedpolitiet (»Fremdenpolizeigesetz« — FGP) udstedt af Østrig |
| --- | --- |

—

Arbejdstilladelse i henhold til § 32c i lov om beskæftigelse af udlændinge (»Ausländerbeschäftigungsgesetz«) i forbindelse med et gyldigt eller udløbet visum D til sæsonarbejdere eller i henhold til § 22a i lov om fremmedpolitiet (»Fremdenpolizeigesetz« — FGP) udstedt af Østrig

| — | Tidsubegrænset opholdstilladelse i form af et almindeligt visum i henhold til § 6(1)(1) i udlændingeloven fra 1992 [FrG] (udstedt indtil 31. december 1992 af de østrigske indenlandske myndigheder og repræsentationskontorer i udlandet i form af et stempel) |
| --- | --- |

—

Tidsubegrænset opholdstilladelse i form af et almindeligt visum i henhold til § 6(1)(1) i udlændingeloven fra 1992 [FrG] (udstedt indtil 31. december 1992 af de østrigske indenlandske myndigheder og repræsentationskontorer i udlandet i form af et stempel)

| — | Opholdstilladelse i form af en grøn mærkat op til nr. 790000 |
| --- | --- |

—

Opholdstilladelse i form af en grøn mærkat op til nr. 790000

| — | Opholdstilladelse i form af en grøn og hvid mærkat fra nr. 790001 |
| --- | --- |

—

Opholdstilladelse i form af en grøn og hvid mærkat fra nr. 790001

| — | Opholdstilladelse i form af en mærkat i henhold til Rådets fælles aktion 97/11/RIA af 16. december 1996 om ensartet udformning af opholdstilladelser (EFT L 7 af 10.1.1997) (udstedt i Østrig fra 1. januar 1998 til 31. december 2004) |
| --- | --- |

—

Opholdstilladelse i form af en mærkat i henhold til Rådets fælles aktion 97/11/RIA af 16. december 1996 om ensartet udformning af opholdstilladelser (EFT L 7 af 10.1.1997) (udstedt i Østrig fra 1. januar 1998 til 31. december 2004)

| — | »Bekræftelse af retten til indrejse i Østrig« (Bestätigung über die Berechtigung zur Einreise nach Österreich) i henhold til § 24 i etablerings- og opholdsloven [NAG] eller § 59 i asylloven i form af en grøn og blå mærkat. |
| --- | --- |

—

»Bekræftelse af retten til indrejse i Østrig« (Bestätigung über die Berechtigung zur Einreise nach Österreich) i henhold til § 24 i etablerings- og opholdsloven [NAG] eller § 59 i asylloven i form af en grøn og blå mærkat.

LETLAND

Erstatter den liste, der er offentliggjort i
  EUT C 304 af 9.9.2014.

1.   
  Opholdstilladelser omfattet af artikel 2, nr. 15), litra a), i forordning (EF) nr. 562/2006:

| — | Uzturēšanās atļauja
  Opholdstilladelse i form af en mærkat, udstedt indtil den 31. marts 2012. |
| --- | --- |

—

Uzturēšanās atļauja

Opholdstilladelse i form af en mærkat, udstedt indtil den 31. marts 2012.

| — | Uzturēšanās atļauja
  Opholdstilladelse i form af et eID-kort, udstedt fra den 1. april 2012. Denne type tilladelse udstedes til følgende kategorier af personer:






  — | tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af direktiv 2004/38/EF med angivelsen »opholdskort til et familiemedlem til en unionsborger« eller »permanent opholdskort til et familiemedlem til en unionsborger« |
| --- | --- | --- |

—

Uzturēšanās atļauja

Opholdstilladelse i form af et eID-kort, udstedt fra den 1. april 2012. Denne type tilladelse udstedes til følgende kategorier af personer:

—

tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af direktiv 2004/38/EF med angivelsen »opholdskort til et familiemedlem til en unionsborger« eller »permanent opholdskort til et familiemedlem til en unionsborger«

| — | tredjelandsstatsborgere, der ikke er omfattet af direktiv 2004/38/EF. |
| --- | --- |

—

tredjelandsstatsborgere, der ikke er omfattet af direktiv 2004/38/EF.

| — | Savienības pilsoņa ģimenes locekļa uzturēšanās atļauja
  Opholdstilladelse til et familiemedlem til en unionsborger. Der er tale om en midlertidig opholdstilladelse til en tredjelandsstatsborger, som er medlem af en EU-/EØS-/CH-statsborgers familie. A5-format med inkorporerede sikkerhedsfeatures. Udstedt indtil den 31. marts 2012. |
| --- | --- |

—

Savienības pilsoņa ģimenes locekļa uzturēšanās atļauja

Opholdstilladelse til et familiemedlem til en unionsborger. Der er tale om en midlertidig opholdstilladelse til en tredjelandsstatsborger, som er medlem af en EU-/EØS-/CH-statsborgers familie. A5-format med inkorporerede sikkerhedsfeatures. Udstedt indtil den 31. marts 2012.

| — | Savienības pilsoņa ģimenes locekļa pastāvīgās uzturēšanās atļauja
  Permanent opholdstilladelse til et familiemedlem til en unionsborger. Der er tale om en permanent opholdstilladelse til en tredjelandsstatsborger, som er medlem af en EU-/EØS-/CH-statsborgers familie. A5-format med inkorporerede sikkerhedsfeatures. Udstedt indtil den 31. marts 2012. |
| --- | --- |

—

Savienības pilsoņa ģimenes locekļa pastāvīgās uzturēšanās atļauja

Permanent opholdstilladelse til et familiemedlem til en unionsborger. Der er tale om en permanent opholdstilladelse til en tredjelandsstatsborger, som er medlem af en EU-/EØS-/CH-statsborgers familie. A5-format med inkorporerede sikkerhedsfeatures. Udstedt indtil den 31. marts 2012.

2.   
  Opholdstilladelser omfattet af artikel 2, nr. 15, litra b, i forordning (EF) nr. 562/2006:

| — | Latvijas Republikas nepilsoņa pase
  Fremmedpas udstedt i Letland (violet). Disse pas udstedes til ikkelettiske statsborgere og giver i henhold til den nationale lovgivning ret til ophold og fornyet indrejse i Letland. Ikkelettiske statsborgere har samme status som indehavere af en lettisk permanent opholdstilladelse. Indehaveren af et fremmedpas behøver ikke nogen tilladelse til ophold i Letland eller fornyet indrejse efter en rejse ud af landet. |
| --- | --- |

—

Latvijas Republikas nepilsoņa pase

Fremmedpas udstedt i Letland (violet). Disse pas udstedes til ikkelettiske statsborgere og giver i henhold til den nationale lovgivning ret til ophold og fornyet indrejse i Letland. Ikkelettiske statsborgere har samme status som indehavere af en lettisk permanent opholdstilladelse. Indehaveren af et fremmedpas behøver ikke nogen tilladelse til ophold i Letland eller fornyet indrejse efter en rejse ud af landet.

| — | Lettisk identitetskort for udlændinge i form af et eID-kort. Disse kort udstedes til ikkelettiske statsborgere og giver i henhold til den nationale lovgivning ret til ophold og fornyet indrejse i Letland. Ikkelettiske statsborgere har samme status som indehavere af en lettisk permanent opholdstilladelse. Indehaveren af et identitetskort for udlændinge behøver ikke nogen opholdstilladelse til ophold i Letland eller fornyet indrejse efter en rejse ud af landet. |
| --- | --- |

—

Lettisk identitetskort for udlændinge i form af et eID-kort. Disse kort udstedes til ikkelettiske statsborgere og giver i henhold til den nationale lovgivning ret til ophold og fornyet indrejse i Letland. Ikkelettiske statsborgere har samme status som indehavere af en lettisk permanent opholdstilladelse. Indehaveren af et identitetskort for udlændinge behøver ikke nogen opholdstilladelse til ophold i Letland eller fornyet indrejse efter en rejse ud af landet.

| — | Bezvalstnieka ceļošanas dokuments
  Rejsedokument udstedt til statsløse (brunt). Disse dokumenter udstedes til personer, som Letland anerkender som statsløse; ifølge lettisk lovgivning giver de ret til ophold og fornyet indrejse i Letland. Indehaveren af et rejsedokument udstedt til statsløse behøver ikke nogen tilladelse til ophold i Letland eller fornyet indrejse efter en rejse ud af landet. |
| --- | --- |

—

Bezvalstnieka ceļošanas dokuments

Rejsedokument udstedt til statsløse (brunt). Disse dokumenter udstedes til personer, som Letland anerkender som statsløse; ifølge lettisk lovgivning giver de ret til ophold og fornyet indrejse i Letland. Indehaveren af et rejsedokument udstedt til statsløse behøver ikke nogen tilladelse til ophold i Letland eller fornyet indrejse efter en rejse ud af landet.

| — | Bēgļa ceļošanas dokuments
  Rejsedokument udstedt til flygtninge (blåt). Disse dokumenter udstedes til personer, som Letland anerkender som flygtninge; ifølge lettisk lovgivning giver de ret til ophold og fornyet indrejse i Letland. Indehaveren af et rejsedokument udstedt til flygtninge behøver ikke nogen tilladelse til ophold i Letland eller fornyet indrejse efter en rejse ud af landet. |
| --- | --- |

—

Bēgļa ceļošanas dokuments

Rejsedokument udstedt til flygtninge (blåt). Disse dokumenter udstedes til personer, som Letland anerkender som flygtninge; ifølge lettisk lovgivning giver de ret til ophold og fornyet indrejse i Letland. Indehaveren af et rejsedokument udstedt til flygtninge behøver ikke nogen tilladelse til ophold i Letland eller fornyet indrejse efter en rejse ud af landet.

| — | Ceļošanas dokuments (alternatīvais statuss)
  Rejsedokument til en person med subsidiær beskyttelsesstatus (blåt). Disse dokumenter udstedes til personer, som Letland har indrømmet subsidiær beskyttelsesstatus, og som ikke kan få udstedt et rejsedokument i deres tidligere opholdsland; ifølge lettisk lovgivning giver disse dokumenter ret til ophold og fornyet indrejse i Letland. Indehaveren af et rejsedokument udstedt til en person med subsidiær beskyttelsesstatus behøver ikke nogen tilladelse til ophold i Letland eller fornyet indrejse efter en rejse ud af landet. |
| --- | --- |

—

Ceļošanas dokuments (alternatīvais statuss)

Rejsedokument til en person med subsidiær beskyttelsesstatus (blåt). Disse dokumenter udstedes til personer, som Letland har indrømmet subsidiær beskyttelsesstatus, og som ikke kan få udstedt et rejsedokument i deres tidligere opholdsland; ifølge lettisk lovgivning giver disse dokumenter ret til ophold og fornyet indrejse i Letland. Indehaveren af et rejsedokument udstedt til en person med subsidiær beskyttelsesstatus behøver ikke nogen tilladelse til ophold i Letland eller fornyet indrejse efter en rejse ud af landet.

| — | Ceļotāju saraksts izglītības iestādes ekskursijām Eiropas Savienībā
  Liste over deltagere i skolerejser inden for Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

—

Ceļotāju saraksts izglītības iestādes ekskursijām Eiropas Savienībā

Liste over deltagere i skolerejser inden for Den Europæiske Union.

| — | Nacionālo bruņoto spēku izsniegtā identifikācijas karte
  Identitetskort, som de nationale væbnede styrker i lande, der er medlemmer af Den Nordatlantiske Traktats Organisation, og de væbnede styrker i Den Europæiske Unions medlemsstater har udstedt til militært personel, til civilt personel, der er ansat i de væbnede styrker, til personer, som dette militære eller civile personel har forsørgerpligt overfor, og til andre personer med tilknytning til de væbnede styrker. |
| --- | --- |

—

Nacionālo bruņoto spēku izsniegtā identifikācijas karte

Identitetskort, som de nationale væbnede styrker i lande, der er medlemmer af Den Nordatlantiske Traktats Organisation, og de væbnede styrker i Den Europæiske Unions medlemsstater har udstedt til militært personel, til civilt personel, der er ansat i de væbnede styrker, til personer, som dette militære eller civile personel har forsørgerpligt overfor, og til andre personer med tilknytning til de væbnede styrker.

Identitetskort udstedes af det lettiske udenrigsministerium (se bilag 20).

Fortegnelse over tidligere publikationer

EUT C 247 af 13.10.2006, s. 1.

EUT C 153 af 6.7.2007, s. 5.

EUT C 192 af 18.8.2007, s. 11.

EUT C 271 af 14.11.2007, s. 14.

EUT C 57 af 1.3.2008, s. 31.

EUT C 134 af 31.5.2008, s. 14.

EUT C 207 af 14.8.2008, s. 12.

EUT C 331 af 21.12.2008, s. 13.

EUT C 3 af 8.1.2009, s. 5.

EUT C 64 af 19.3.2009, s. 15.

EUT C 198 af 22.8.2009, s. 9.

EUT C 239 af 6.10.2009, s. 2.

EUT C 298 af 8.12.2009, s. 15.

EUT C 308 af 18.12.2009, s. 20.

EUT C 35 af 12.2.2010, s. 5.

EUT C 82 af 30.3.2010, s. 26.

EUT C 103 af 22.4.2010, s. 8.

EUT C 108 af 7.4.2011, s. 6.

EUT C 157 af 27.5.2011, s. 5.

EUT C 201 af 8.7.2011, s. 1.

EUT C 216 af 22.7.2011, s. 26.

EUT C 283 af 27.9.2011, s. 7.

EUT C 199 af 7.7.2012, s. 5.

EUT C 214 af 20.7.2012, s. 7.

EUT C 298 af 4.10.2012, s. 4.

EUT C 51 af 22.2.2013, s. 6.

EUT C 75 af 14.3.2013, s. 8.

EUT C 77 af 15.3.2014, s. 4.

EUT C 118 af 17.4.2014, s. 9.

EUT C 200 af 28.6.2014, s. 59.

EUT C 304 af 9.9.2014, s. 3.

EUT C 390 af 5.11.2014, s. 12.

EUT C 210 af 26.6.2015, s. 5.

EUT C 286 af 29.8.2015, s. 3.

EUT C 151 af 28.4.2016, s. 4.

EUT C 16 af 18.1.2017, s. 5.

EUT C 69 af 4.3.2017, s. 6.

EUT C 94 af 25.3.2017, s. 3.

EUT C 297 af 8.9.2017, s. 3.

EUT C 343 af 13.10.2017, s. 12.

EUT C 100 af 16.3.2018, s. 25.

EUT C 144 af 25.4.2018, s. 8.

EUT C 173 af 22.5.2018, s. 6.

EUT C 222 af 26.6.2018, s. 12.

EUT C 248 af 16.7.2018, s. 4.

EUT C 269 af 31.7.2018, s. 27.

EUT C 345 af 27.9.2018, s. 5.

EUT C 27 af 22.1.2019, s. 8.

EUT C 34 af 28.1.2019, s. 4.

EUT C 46 af 5.2.2019, s. 5.

---

(1)  Se listen over oplysninger, der tidligere er offentliggjort, nederst i denne ajourføring.

(2)  EUT L 77 af 23.3.2016, s. 1.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 6.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 330/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 330/13

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.9939 — Sampo/RMI/Hastings)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 330/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Sampo plc (»Sampo«, Finland) |
| --- | --- |

—

Sampo plc (»Sampo«, Finland)

| — | Rant Merchant Investment Holdings Limited (»RMI«, Sydafrika) |
| --- | --- |

—

Rant Merchant Investment Holdings Limited (»RMI«, Sydafrika)

| — | Hastings Group Holdings plc (»Hastings«, Det Forenede Kongerige). |
| --- | --- |

—

Hastings Group Holdings plc (»Hastings«, Det Forenede Kongerige).

Sampo og RMI erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Hastings.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Sampo: forsikringsselskab, der er aktivt i Skandinavien og de baltiske lande, og som tilbyder livs- og skadesforsikringsprodukter samt formueforvaltningstjenester, bonusprodukter og personlig risikoforsikring |
| --- | --- |

—

Sampo: forsikringsselskab, der er aktivt i Skandinavien og de baltiske lande, og som tilbyder livs- og skadesforsikringsprodukter samt formueforvaltningstjenester, bonusprodukter og personlig risikoforsikring

| — | RMI: investeringsholdingselskab, der investerer i forsikringsselskaber og virksomheder, der tilbyder finansielle tjenesteydelser og porteføljeforvaltning |
| --- | --- |

—

RMI: investeringsholdingselskab, der investerer i forsikringsselskaber og virksomheder, der tilbyder finansielle tjenesteydelser og porteføljeforvaltning

| — | Hastings: aktiv inden for levering og distribution af skadesforsikring, specielt til biler, varevogne, cykler og boliger. |
| --- | --- |

—

Hastings: aktiv inden for levering og distribution af skadesforsikring, specielt til biler, varevogne, cykler og boliger.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9939 — Sampo/RMI/Hastings.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 6.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 330/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 330/15

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.9871 — Telefónica/Liberty Global/JV)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 330/06)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Telefónica S.A. (»Telefónica«, Spanien) |
| --- | --- |

—

Telefónica S.A. (»Telefónica«, Spanien)

| — | Liberty Global PLC (»Liberty Global«, Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- |

—

Liberty Global PLC (»Liberty Global«, Det Forenede Kongerige)

| — | joint venture-selskabet (»JV«, Det Forenede Kongerige). |
| --- | --- |

—

joint venture-selskabet (»JV«, Det Forenede Kongerige).

Telefónica og Liberty Global erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over det nyoprettede JV, hvorved Telefónicas virksomhed UK Limited (»O2«) fusionerer med Liberty Globals virksomhed Virgin Media (»Virgin Media«).

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

| — | Telefónica: verdensomspændende telekommunikationsvirksomhed, der driver fastnet- og mobilkommunikationsnetværk. Virksomheden tilbyder mobil-, fastnet-, internet- og TV-tjenester under en række varemærker, herunder Movistar, O2 og Vivo. Telefónica er noteret på fondsbørsen i Madrid, New York, Lima og Buenos Aires. Telefónicas virksomhed O2 er aktiv i Det Forenede Kongerige og tilbyder mobiltelekommunikationstjenester, herunder talekommunikation, SMS, MMS, mobilt internet, mobilt bredbånd, roaming og opkaldstermineringstjenester |
| --- | --- |

—

Telefónica: verdensomspændende telekommunikationsvirksomhed, der driver fastnet- og mobilkommunikationsnetværk. Virksomheden tilbyder mobil-, fastnet-, internet- og TV-tjenester under en række varemærker, herunder Movistar, O2 og Vivo. Telefónica er noteret på fondsbørsen i Madrid, New York, Lima og Buenos Aires. Telefónicas virksomhed O2 er aktiv i Det Forenede Kongerige og tilbyder mobiltelekommunikationstjenester, herunder talekommunikation, SMS, MMS, mobilt internet, mobilt bredbånd, roaming og opkaldstermineringstjenester

| — | Liberty Global: international video-, bredbånds- og kommunikationsvirksomhed, der er noteret på fondsbørsen Nasdaq med aktiviteter i Det Forenede Kongerige, Irland, Belgien, Polen og Slovakiet. Liberty Globals virksomhed Virgin Media driver forretning i Det Forenede Kongerige, og dens hovedaktivitet er levering af fastnetbredbånd, telefoni og betalings-TV. Virgin Media leverer også mobilkommunikationstjenester som virtuel mobilnetoperatør under varemærket Virgin Mobile |
| --- | --- |

—

Liberty Global: international video-, bredbånds- og kommunikationsvirksomhed, der er noteret på fondsbørsen Nasdaq med aktiviteter i Det Forenede Kongerige, Irland, Belgien, Polen og Slovakiet. Liberty Globals virksomhed Virgin Media driver forretning i Det Forenede Kongerige, og dens hovedaktivitet er levering af fastnetbredbånd, telefoni og betalings-TV. Virgin Media leverer også mobilkommunikationstjenester som virtuel mobilnetoperatør under varemærket Virgin Mobile

| — | JV: operatør af fastnet- og mobilkommunikationsnetværk, der er aktiv i Det Forenede Kongerige, og hvorved Telefónicas virksomhed O2 fusionerer med Liberty Globals virksomhed Virgin Media. Dette omfatter også O2’s andele i joint venture-selskabet Tesco Mobile, der er aktiv som en virtuel mobilnetoperatør (»MVNO«) i Det Forenede Kongerige, og joint venture-selskabet CTIL til mobilnetværksdeling sammen med Vodafone. |
| --- | --- |

—

JV: operatør af fastnet- og mobilkommunikationsnetværk, der er aktiv i Det Forenede Kongerige, og hvorved Telefónicas virksomhed O2 fusionerer med Liberty Globals virksomhed Virgin Media. Dette omfatter også O2’s andele i joint venture-selskabet Tesco Mobile, der er aktiv som en virtuel mobilnetoperatør (»MVNO«) i Det Forenede Kongerige, og joint venture-selskabet CTIL til mobilnetværksdeling sammen med Vodafone.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9871 — Telefónica/Liberty Global/JV.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 6.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 330/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 330/17

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 330/07)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELELSE OM STANDARDÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»EGER/EGRI«

PDO-HU-A1328-AM05

Meddelelsesdato: 28.7.2020

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Ændring af markedsføringsdato for »classicus bikavér« (klassisk tyreblod) til 1. September i året efter høståret, for superior- og grand superior-vine til 1. November i året efter høståret, og for »superior csillag« (superior stjerne) til 15. Marts i året efter høståret.

| a) | Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:






  — | VIII. Andre betingelser |
| --- | --- | --- |

a)

Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:

—

VIII. Andre betingelser

| b) | Det berørte afsnit i enhedsdokumentet:






  — | Yderligere betingelser — Tidligste dato for markedsføring |
| --- | --- | --- |

b)

Det berørte afsnit i enhedsdokumentet:

—

Yderligere betingelser — Tidligste dato for markedsføring

| c) | Begrundelse: Afskaffelsen af aftapningstidspunkter og standardiseringen af lagringsperiode gør det påkrævet at fremrykke datoen for markedsføring, så vinene »csillag« (star) og »bikavér« (tyreblod), der har en frisk frugtig karakter, kan nå ud til forbrugerne tidligere. |
| --- | --- |

c)

Begrundelse: Afskaffelsen af aftapningstidspunkter og standardiseringen af lagringsperiode gør det påkrævet at fremrykke datoen for markedsføring, så vinene »csillag« (star) og »bikavér« (tyreblod), der har en frisk frugtig karakter, kan nå ud til forbrugerne tidligere.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Eger

Egri

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Classicus bikavér (klassisk tyreblod)

Kékfrankos-baseret tør, sammenstukket rødvin med farvenuancer fra dybrød til dyb rubinrød, fyldig, krydret og frugtagtig duft og smag og ingen udtalte tanniske noter. Denne vin har karakteristiske noter at modning og frisk frugt, og dens kompleksitet fremtræder også ved, at ingen enkelt druesort får mulighed for at dominere vinens karakter.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11,5

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Classicus muskotály (klassisk muskatel)

Livlige og friske hvidvine med farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul og tydelig duft og smag af muskatel. Tør, halvtør, halvsød eller sød vin.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 10 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Classicus siller (klassisk siller)

Vine fremstillet af røde druer indeholder med mere farvestof og er dybere i farven end rosévine, farvenuancer af lys rød alt efter sorten og sortssammensætningen. Tørre vine med strejf af orange, kraftigere og mere syrlige med frugtige og krydrede noter i både duft og smag.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Classicus rozé (klassisk rosé)

Lette, friske vine med en livlig syrlighed, fremstillet af røde druer, med farvenuancer fra løgskal til rosa, med livlige og friske frugtige aromaer og smagsnuancer (hindbær, fersken, sure kirsebær, ribs, solbær, jordbær osv.) og til tider blomsteragtige aromaer.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 10,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10,5

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Classicus fehér (klassisk hvid)

Livlige og friske hvidvine med lang eftersmag og farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul. Sortsvinene har frugtagtige og andre dufte og smagsnuancer, som er typiske for den anvendte druesort. Hvidvinen kan fremstilles som tør, halvtør, halvsød eller sød.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 10,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10,5

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Classicus csillag (klassisk stjerne)

Livlig og frisk, tør hvidvin med farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul. Duften er frugtagtig og/eller blomsteragtig, og smagsnuancerne intenst frugtagtige. Dens kompleksitet fremtræder tydeligt ved, at ingen enkelt druesort og heller ikke lagringen på træfade har mulighed for at dominere vinens karakter.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Classicus vörös (klassisk rød)

Vine med farvenuancer fra dybrød til dyb rubinrød. Sortsvinene har den farvedybde og de farvenuancer, som er typiske for den anvendte druesort. De sammenstukne vines duft, smag og afrundet syre- og tanninindhold afspejler den relative andel af de anvendte sorter. Vine, fra tørre til søde, fløjlsagtige i smagen og meget fyldige, med aromaer af frugt (kirsebær, håndbær, valnød, ribs, solbær osv.) og krydderier (kanel, vanilje, chokolade, tobak osv.).

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Superior bikavér (Superior tyreblod)

Kékfrankos-baserede sammenstukne tørre rødvine af høj kvalitet med dybere farvenuancer end Classicus Eger-rødvine fra dybrød til dyb rubinrød, fyldig, krydret og frugtagtig duft og smag, men aldrig med udtalte tanniske noter. De har karakteristiske noter af modning og frisk frugt. men lang lagring i tønder og på flaske giver dem en moden, fyldig karakter. Dens kompleksitet fremtræder også ved, at ingen enkelt druesort får mulighed for at dominere vinens karakter.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12,5

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Superior fehér (Superior hvid)

Udviklede, modne vine af høj kvalitet med lang eftersmag og forholdsvis højt alkoholindhold og farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul. Sortsvinene har frugtige og andre dufte og smagsnuancer, som er typiske for den anvendte druesort. Flerdruevinene er fyldige med lang eftersmag og forskellige kendetegn alt efter sorternes andel i sammenstikningen og kan være tørre, halvtørre, halvsøde eller søde.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Superior csillag (Superior stjerne)

En mere udviklet, mere moden, intens og kompleks tør hvidvin med en fyldig, robust smag, farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul og en frugtagtig og/eller blomsteragtig duft. Ingen enkelt druesort er fremherskende med sin karakter. Den kan lejlighedsvis have mineralsk karakter (afhængigt af skråningen) eller andre specifikke aromaer.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Superior vörös (Superior rød)

Vine med dybere farvenuancer end Classicus Eger-rødvine, fra dybrød til dyb rubinrød. Sortsvinene har den farvedybde og de farvenuancer, som er typiske for den anvendte druesort. De sammenstukne vine har duft, smag og afrundet syre- og tanninindhold, som afspejler den relative andel af de anvendte sorter. Vine med udtalte modne aromaer, fra tørre til søde, fløjlsagtige i smagen og meget fyldige, med aromaer af frugt (kirsebær, håndbær, valnød, ribs, solbær osv.) og krydderier (kanel, vanilje, chokolade, tobak osv.).

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Superior késői szüretelésű (Superior sen høst)

Hvidvinenes farvenuancer går fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul. rødvinene fra dybrød til dyb rubinrød. Når der anvendes en enkelt druesort, får vinene den farvedybde og de nuancer, dufte og smagsnuancer, som er specifikke for sorten. Når der sammenstikkes flere sorter, er kendetegnene mere komplekse. Aromaerne og smagene af modne (let tørrede) druer dominerer, og der kan forekomme botrytis-aromaer dannet ved ædel råddenskab.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 33,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

33,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Grand Superior bikavér (Grand Superior tyreblod)

En solid, kraftig og fyldig rødvin med farvenuancer og -dybder fra dybrød til dyb rubinrød. På grund af den obligatoriske anvendelse af kékfrankos-sorten er der tale om en enestående tør sammenstukket rødvin, som adskiller sig fra andre røde flerdruevine. Den har også kraftige, krydrede og frugtagtige dufte og aromaer. Den har en karakteristisk lang eftersmag uden særlig udtalte tanniske noter. I mange tilfælde har vine, som skal markedsføres med en angivelse af oprindelsesskråningen, et unikt særpræg (såsom mineralitet). Som følge af lang lagring i tønder og på flaske kan den også udvise kraftige noter af modning. Dens kompleksitet fremtræder tydeligt ved, at ingen enkelt druesort får mulighed for at dominere vinens karakter.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Grand Superior fehér (Grand Superior hvid)

En robust, fyldig, kraftig og moden hvidvin med farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul. Dens meget modne karakter, lange eftersmag og forholdsvis høje alkoholindhold er bevis på dens høje kvalitet. Sortsvinene har frugtige og andre dufte og smagsnuancer, som er typiske for den anvendte druesort. Flerdruevinene er fyldige med lang eftersmag og forskellige kendetegn alt efter sorternes andel i sammenstikningen og kan være tørre, halvtørre, halvsøde eller søde.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Grand Superior csillag (Grand Superior stjerne)

En fyldig, kraftig, robust tør hvidvin. Den har farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul. Takket være veletableret vindyrkning og lagring er det en vin med særlig modne dufte og smagsnuancer. Dens kompleksitet fremtræder ved, at ingen enkelt druesorts karakter får mulighed for at dominere. Vinen har også fyldige, frugtagtige smagsnuancer og kan lejlighedsvis have mineralsk karakter (afhængigt af skråningen). Den har en robust smag og en lang eftersmag og lagres på træfade.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Grand Superior vörös (Grand Superior rød)

En fyldig, robust, kraftig lagret rødvin. Farven kan gå fra dybrød til dyb rubinrød. Sortsvinene har den farvedybde og de farvenuancer, som er typiske for den anvendte druesort. Som følge af en særlig lang lagringsperiode er vinen primært kendetegnet ved modningsaromaer, modne dufte og smagsnuancer, modnede tanniner og afrundet syre. Flerdruevinene er fyldige med fløjsagtige, meget modne smagsnuancer og et tanninindhold, der afhænger af sorternes andel i sammenstikningen. Deres dufte og smagsnuancer kan have aromaer af frugt (sure kirsebær, hindbær, valnød, ribs, solbær osv.) og krydrede aromaer (kanel, trækul, vanilje, chokolade, tobak osv.). Vinene varierer fra tør til sød.

- De grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

a)   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Obligatoriske ønologiske fremgangsmåder (1)

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Classicus bikavér (klassisk tyreblod)

| — | Druekvaset skal fermenteres med skallerne i mindst 8 dage. |
| --- | --- |

—

Druekvaset skal fermenteres med skallerne i mindst 8 dage.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

| — | Vinen skal lagres på træfade i mindst 6 måneder med undtagelse af vine fremstillet af sorterne Blauburger, Kadarka, Kékoportó og Turán. |
| --- | --- |

—

Vinen skal lagres på træfade i mindst 6 måneder med undtagelse af vine fremstillet af sorterne Blauburger, Kadarka, Kékoportó og Turán.

| — | Regler for sammenstikning:






  — | Sammenstikning af mindst fire druesorter er obligatorisk, herunder mindst 5 % af hver sort. |
| --- | --- | --- |

—

Regler for sammenstikning:

—

Sammenstikning af mindst fire druesorter er obligatorisk, herunder mindst 5 % af hver sort.

| — | Andelen af sorten Kékfrankos skal ligge på 30-65 %, og denne sort skal udgøre den største andel i sammenstikningen. |
| --- | --- |

—

Andelen af sorten Kékfrankos skal ligge på 30-65 %, og denne sort skal udgøre den største andel i sammenstikningen.

| — | Sorterne Turán og Bíborkadarka må under ét og hver for sig udgøre højst 10 % af vinen. |
| --- | --- |

—

Sorterne Turán og Bíborkadarka må under ét og hver for sig udgøre højst 10 % af vinen.

Classicus muskotály (klassisk muskatel):

| — | Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes. |
| --- | --- |

—

Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

| — | Mosten skal renses. |
| --- | --- |

—

Mosten skal renses.

Classicus siller (klassisk siller):

| — | Druekvaset skal fermenteres med skallerne. |
| --- | --- |

—

Druekvaset skal fermenteres med skallerne.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

Classicus rozé og Classicus fehér (klassisk rosé og klassisk hvid):

| — | Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes. |
| --- | --- |

—

Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

| — | Mosten skal renses. |
| --- | --- |

—

Mosten skal renses.

Obligatoriske ønologiske fremgangsmåder (2)

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Classicus csillag (klassisk stjerne):

| — | Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes. |
| --- | --- |

—

Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

| — | Mosten skal renses. |
| --- | --- |

—

Mosten skal renses.

| — | Regler for sammenstikning:






  — | Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen. |
| --- | --- | --- |

—

Regler for sammenstikning:

—

Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen.

| — | En enkeltdruevins andel må ikke overstige 50 %. |
| --- | --- |

—

En enkeltdruevins andel må ikke overstige 50 %.

| — | Det er obligatorisk at anvende mindst en af følgende sorter, og den skal udgøre mindst 50 % i sammenstikningen med disse sorter: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit og Zengő. |
| --- | --- |

—

Det er obligatorisk at anvende mindst en af følgende sorter, og den skal udgøre mindst 50 % i sammenstikningen med disse sorter: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit og Zengő.

| — | Følgende sorter må under ét og hver for sig udgøre højst 30 % af sammenstikningen: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály og Zefír. |
| --- | --- |

—

Følgende sorter må under ét og hver for sig udgøre højst 30 % af sammenstikningen: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály og Zefír.

Classicus vörös (klassisk rød):

| — | Druekvaset skal fermenteres med skallerne. |
| --- | --- |

—

Druekvaset skal fermenteres med skallerne.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

Obligatoriske ønologiske fremgangsmåder (3)

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Superior bikavér (Superior tyreblod):

| — | Druekvaset skal fermenteres med skallerne i mindst 14 dage. |
| --- | --- |

—

Druekvaset skal fermenteres med skallerne i mindst 14 dage.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

| — | Vinen skal lagres på træfade i mindst 12 måneder. |
| --- | --- |

—

Vinen skal lagres på træfade i mindst 12 måneder.

| — | Regler for sammenstikning:






  — | Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen. |
| --- | --- | --- |

—

Regler for sammenstikning:

—

Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen.

| — | Andelen af sorten Kékfrankos skal ligge på 30-65 %, og denne sort skal udgøre den største andel i sammenstikningen. |
| --- | --- |

—

Andelen af sorten Kékfrankos skal ligge på 30-65 %, og denne sort skal udgøre den største andel i sammenstikningen.

| — | Vin af sorten Turán må ikke udgøre over 10 %. |
| --- | --- |

—

Vin af sorten Turán må ikke udgøre over 10 %.

Superior fehér (Superior hvid):

| — | Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes. |
| --- | --- |

—

Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

| — | Mosten skal renses. |
| --- | --- |

—

Mosten skal renses.

Superior csillag (Superior stjerne):

| — | Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes. |
| --- | --- |

—

Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

| — | Mosten skal renses. |
| --- | --- |

—

Mosten skal renses.

| — | Regler for sammenstikning:






  — | Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen. |
| --- | --- | --- |

—

Regler for sammenstikning:

—

Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen.

| — | Andelen af en enkeltdruevin må ikke overstige 50 %. |
| --- | --- |

—

Andelen af en enkeltdruevin må ikke overstige 50 %.

| — | Det er obligatorisk at anvende mindst en af følgende sorter, og den skal udgøre mindst 50 % i sammenstikningen med disse sorter: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit og Zengő. |
| --- | --- |

—

Det er obligatorisk at anvende mindst en af følgende sorter, og den skal udgøre mindst 50 % i sammenstikningen med disse sorter: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit og Zengő.

| — | Følgende sorter må under ét og hver for sig udgøre højst 30 % af sammenstikningen: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály og Zefír. |
| --- | --- |

—

Følgende sorter må under ét og hver for sig udgøre højst 30 % af sammenstikningen: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály og Zefír.

Obligatoriske ønologiske fremgangsmåder (4)

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Superior vörös (Superior rød):

| — | Druekvaset skal fermenteres med skallerne. |
| --- | --- |

—

Druekvaset skal fermenteres med skallerne.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

Superior késői szüretelésű (Superior sen høst):

| — | Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes. |
| --- | --- |

—

Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

| — | Mosten skal renses. |
| --- | --- |

—

Mosten skal renses.

Grand Superior bikavér (Grand Superior tyreblod):

| — | Druekvaset skal fermenteres med skallerne i mindst 14 dage. |
| --- | --- |

—

Druekvaset skal fermenteres med skallerne i mindst 14 dage.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

| — | Vinen skal lagres på træfade i mindst 12 måneder. |
| --- | --- |

—

Vinen skal lagres på træfade i mindst 12 måneder.

| — | Regler for sammenstikning:






  — | Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen. |
| --- | --- | --- |

—

Regler for sammenstikning:

—

Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen.

| — | Andelen af sorten Kékfrankos skal ligge på 30-65 %, og denne sort skal udgøre den største andel i sammenstikningen. |
| --- | --- |

—

Andelen af sorten Kékfrankos skal ligge på 30-65 %, og denne sort skal udgøre den største andel i sammenstikningen.

| — | Vin af sorten Turán må ikke udgøre over 10 %. |
| --- | --- |

—

Vin af sorten Turán må ikke udgøre over 10 %.

Grand Superior fehér (Grand Superior hvid):

| — | Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes. |
| --- | --- |

—

Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

| — | Mosten skal renses. |
| --- | --- |

—

Mosten skal renses.

| — | Lagring i mindst 6 måneder. |
| --- | --- |

—

Lagring i mindst 6 måneder.

Grand Superior vörös (Grand Superior rød):

| — | Druekvaset skal fermenteres med skallerne. |
| --- | --- |

—

Druekvaset skal fermenteres med skallerne.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

Obligatoriske ønologiske fremgangsmåder (5)

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Grand Superior csillag (Grand Superior stjerne):

| — | Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes. |
| --- | --- |

—

Druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes.

| — | Presningen i vinpressen må kun foregå i partier. |
| --- | --- |

—

Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

| — | Mosten skal renses. |
| --- | --- |

—

Mosten skal renses.

| — | Lagring i mindst 6 måneder. |
| --- | --- |

—

Lagring i mindst 6 måneder.

| — | Regler for sammenstikning:






  — | Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen. |
| --- | --- | --- |

—

Regler for sammenstikning:

—

Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen.

| — | En enkeltdruevins andel må ikke overstige 50 %. |
| --- | --- |

—

En enkeltdruevins andel må ikke overstige 50 %.

| — | Det er obligatorisk at anvende mindst en af følgende sorter, og den skal udgøre mindst 50 % i sammenstikningen med disse sorter: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit og Zengő. |
| --- | --- |

—

Det er obligatorisk at anvende mindst en af følgende sorter, og den skal udgøre mindst 50 % i sammenstikningen med disse sorter: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit og Zengő.

| — | Følgende sorter må under ét og hver for sig udgøre højst 30 % af sammenstikningen: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály og Zefír. |
| --- | --- |

—

Følgende sorter må under ét og hver for sig udgøre højst 30 % af sammenstikningen: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály og Zefír.

Andre ønologiske fremgangsmåder end de godkendte (ud over eksisterende lovgivning)

Relevante restriktioner for vinfremstilling

Sødning af vinene:

| — | Classicus bikavér (klassisk tyreblod) |
| --- | --- |

—

Classicus bikavér (klassisk tyreblod)

| — | Classicus csillag (klassisk stjerne) |
| --- | --- |

—

Classicus csillag (klassisk stjerne)

| — | alle Superior- og Grand Superior-vine |
| --- | --- |

—

alle Superior- og Grand Superior-vine

Superior késői szüretelésű og Grand Superior csillag:

| — | anvendelse af egetræsspåner |
| --- | --- |

—

anvendelse af egetræsspåner

| — | omvendt osmose |
| --- | --- |

—

omvendt osmose

| — | delvis fjernelse af vinens alkohol. |
| --- | --- |

—

delvis fjernelse af vinens alkohol.

Regler for druedyrkning (1)

Dyrkningspraksis

| 1. | Regler for beskæring af vinstokken:






  a) | For vinmarker, der fandtes den 1. august 2010 (vine med betegnelsen klassisk, Superior og Grand Superior): Druer, der er egnede til fremstilling af klassiske, Superior- og Grand Superior-vine med beskyttet oprindelse, kan høstes fra en hvilken som helst vinmark uanset dyrkningsmetode, så længe vinmarken fortsat drives. |
| --- | --- | --- |

1.

Regler for beskæring af vinstokken:

a)

For vinmarker, der fandtes den 1. august 2010 (vine med betegnelsen klassisk, Superior og Grand Superior): Druer, der er egnede til fremstilling af klassiske, Superior- og Grand Superior-vine med beskyttet oprindelse, kan høstes fra en hvilken som helst vinmark uanset dyrkningsmetode, så længe vinmarken fortsat drives.

| b) | For vinmarker, der er tilplantet efter den 1. august 2010 (vine med betegnelsen klassisk, Superior og Grand Superior), følgende beskæringer:






  i) | Guyot |
| --- | --- | --- |

b)

For vinmarker, der er tilplantet efter den 1. august 2010 (vine med betegnelsen klassisk, Superior og Grand Superior), følgende beskæringer:

i)

Guyot

| ii) | middelhøj kordon |
| --- | --- |

ii)

middelhøj kordon

| iii) | lav kordon |
| --- | --- |

iii)

lav kordon

| iv) | paraply |
| --- | --- |

iv)

paraply

| v) | vifte |
| --- | --- |

v)

vifte

| vi) | krone |
| --- | --- |

vi)

krone

| vii) | gobelet. |
| --- | --- |

vii)

gobelet.

| 2. | Regler om beplantningstæthed på vinmarken






  a) | For vinmarker, der allerede eksisterede den 1. august 2010: Druer, der er egnede til fremstilling af klassiske, Superior- og Grand Superior-vine med beskyttet oprindelse, kan høstes fra en hvilken som helst vinmark uanset afstand, så længe vinmarken fortsat drives. |
| --- | --- | --- |

2.

Regler om beplantningstæthed på vinmarken

a)

For vinmarker, der allerede eksisterede den 1. august 2010: Druer, der er egnede til fremstilling af klassiske, Superior- og Grand Superior-vine med beskyttet oprindelse, kan høstes fra en hvilken som helst vinmark uanset afstand, så længe vinmarken fortsat drives.

| b) | For vinmarker, der er tilplantet efter den 1. august 2010 (klassisk):






  i) | beplantningstæthed: mindst 3 700 vinstokke pr. hektar |
| --- | --- | --- |

b)

For vinmarker, der er tilplantet efter den 1. august 2010 (klassisk):

i)

beplantningstæthed: mindst 3 700 vinstokke pr. hektar

| ii) | afstand mellem vinstokkene på mindst 0,8 meter |
| --- | --- |

ii)

afstand mellem vinstokkene på mindst 0,8 meter

| c) | For vinmarker, der er tilplantet efter den 1. august 2010 (Superior og Grand Superior):






  i) | beplantningstæthed: mindst 4 000 vinstokke pr. hektar |
| --- | --- | --- |

c)

For vinmarker, der er tilplantet efter den 1. august 2010 (Superior og Grand Superior):

i)

beplantningstæthed: mindst 4 000 vinstokke pr. hektar

| ii) | afstand mellem vinstokkene på mindst 0,8 meter |
| --- | --- |

ii)

afstand mellem vinstokkene på mindst 0,8 meter

| 3. | Høstmetode: mekanisk eller manuel. |
| --- | --- |

3.

Høstmetode: mekanisk eller manuel.

| 4. | Fastsættelse af høstdatoen: Modenheden af de dyrkede druesorter fastslås af den kompetente sagkyndige i vinkooperativet, som på grundlag heraf fastsætter startdatoen for høsten af en bestemt sort. |
| --- | --- |

4.

Fastsættelse af høstdatoen: Modenheden af de dyrkede druesorter fastslås af den kompetente sagkyndige i vinkooperativet, som på grundlag heraf fastsætter startdatoen for høsten af en bestemt sort.

Druekvalitet (minimumssukkerindhold udtrykt som potentielt alkoholindhold) (1)

Dyrkningspraksis

Classicus bikavér (klassisk tyreblod)

| — | 10,60 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Bíbor kadarka, Blauburger, Kadarka, Kékfrankos, Kékoportó, Turán, Zweigelt |
| --- | --- |

—

10,60 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Bíbor kadarka, Blauburger, Kadarka, Kékfrankos, Kékoportó, Turán, Zweigelt

| — | 12,08 % vol. (19 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah |
| --- | --- |

—

12,08 % vol. (19 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah

Classicus muskotály (klassisk muskatel):

| — | 9,83 % vol. (16 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Chasselas, Csaba gyöngye, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Hamburgi muskotály, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály |
| --- | --- |

—

9,83 % vol. (16 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Chasselas, Csaba gyöngye, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Hamburgi muskotály, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály

| — | 10,57 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni, Zöld veltelíni |
| --- | --- |

—

10,57 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni, Zöld veltelíni

Classicus siller (klassisk siller):

| — | 10,60 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán, Zweigelt |
| --- | --- |

—

10,60 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán, Zweigelt

Classicus rozé (klassisk rosé):

| — | 10,60 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán, Zweigelt |
| --- | --- |

—

10,60 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán, Zweigelt

Druekvalitet (minimumssukkerindhold udtrykt som potentielt alkoholindhold) (2)

Dyrkningspraksis

Classicus fehér (klassisk hvid):

| — | 9,83 % vol. (16 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály, Kadarka |
| --- | --- |

—

9,83 % vol. (16 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály, Kadarka

| — | 10,60 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni, Zöld veltelíni |
| --- | --- |

—

10,60 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni, Zöld veltelíni

Classicus csillag (klassisk stjerne):

| — | 9,83 % vol. (16 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Chasselas, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály |
| --- | --- |

—

9,83 % vol. (16 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Chasselas, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály

| — | 10,57 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni, Zöldveltelíni |
| --- | --- |

—

10,57 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni, Zöldveltelíni

Classicus vörös (klassisk rød):

| — | 10,60 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Turán, Zweigelt |
| --- | --- |

—

10,60 % vol. (17 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Turán, Zweigelt

| — | 12,08 % vol. (19 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah |
| --- | --- |

—

12,08 % vol. (19 °MM (ungarsk mostkoncentration)): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah

Alle Superior- og Grand Superior-vine:

| — | 12,83 % vol. (20 °MM (ungarsk mostkoncentration)): alle sorter. |
| --- | --- |

—

12,83 % vol. (20 °MM (ungarsk mostkoncentration)): alle sorter.

b)   Maksimumsudbytter

For klassiske vine

100 hl pr. hektar

For klassiske vine — manuel høst

13 600 kg druer pr. hektar

For klassiske vine — mekanisk høst

13 100 kg druer pr. hektar

For Superior-vine

60 hl pr. hektar

For Superior-vine — manuel høst

8 100 kg druer pr. hektar

For Superior-vine — mekanisk høst

7 800 kg druer pr. hektar

For Grand Superior-vine

35 hl pr. hektar

For Grand Superior-vine — manuel høst

6 000 kg druer pr. hektar

For Grand Superior-vine — mekanisk høst

5 600 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

1.   KLASSISKE VINE:

Kommunerne Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu og Verpelét klassificeret som klasse I og II alt efter vinmatrikel.

2.   SUPERIOR- OG GRAND SUPERIOR-VINE

Kommunerne Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu og Verpelét klassificeret som klasse I og II alt efter vinmatrikel.

7.   Primære druesorter

alibernet

blauburger

bouvier

bíbor kadarka

cabernet franc — cabernet

cabernet franc — carbonet

cabernet franc — carmenet

cabernet franc — gros cabernet

cabernet franc — gros vidur

cabernet franc — kaberne fran

cabernet sauvignon

chardonnay — chardonnay blanc

chardonnay — kereklevelű

chardonnay — morillon blanc

chardonnay — ronci bilé

chasselas — chasselas blanc

chasselas — chasselas dorato

chasselas — chasselas doré

chasselas — chrupka belia

chasselas — fehér fábiánszőlő

chasselas — fehér gyöngyszőlő

chasselas — fendant blanc

chasselas — saszla belaja

chasselas — weisser gutedel

cserszegi fűszeres

csókaszőlő

ezerfürtű

furmint — furmint bianco

furmint — moslavac bijeli

furmint — mosler

furmint — posipel

furmint — som

furmint — szigeti

furmint — zapfner

gyöngyrizling

hamburgi muskotály — miszket hamburgszki

hamburgi muskotály — moscato d'Amburgo

hamburgi muskotály — muscat de hambourg

hamburgi muskotály — muscat de hamburg

hamburgi muskotály — muszkat gamburgszkij

hárslevelű — feuilles de tilleul

hárslevelű — garszleveljü

hárslevelű — lindeblättrige

hárslevelű — lipovina

irsai olivér — irsai

irsai olivér — muskat olivér

irsai olivér — zolotis

irsai olivér — zolotisztüj rannüj

juhfark — fehérboros

juhfark — lämmerschwantz

juhfark — mohácsi

juhfark — tarpai

kabar

kadarka — csetereska

kadarka — fekete budai

kadarka — gamza

kadarka — jenei fekete

kadarka — kadar

kadarka — kadarka negra

kadarka — negru moale

kadarka — szkadarka

kadarka — törökszőlő

kerner

királyleányka — dánosi leányka

királyleányka — erdei sárga

királyleányka — feteasca regale

királyleányka — galbena de ardeal

királyleányka — königliche mädchentraube

királyleányka — königstochter

királyleányka — little princess

kármin

kékfrankos — blauer lemberger

kékfrankos — blauer limberger

kékfrankos — blaufränkisch

kékfrankos — limberger

kékfrankos — moravka

kékoportó — blauer portugieser

kékoportó — modry portugal

kékoportó — portugais bleu

kékoportó — portugalske modré

kékoportó — portugizer

leányka — dievcenske hrozno

leányka — feteasca alba

leányka — leányszőlő

leányka — mädchentraube

menoire

merlot

mátrai muskotály

mézes

olasz rizling — grasevina

olasz rizling — nemes rizling

olasz rizling — olaszrizling

olasz rizling — riesling italien

olasz rizling — risling vlassky

olasz rizling — taljanska grasevina

olasz rizling — welschrieslig

ottonel muskotály — miszket otonel

ottonel muskotály — muscat ottonel

ottonel muskotály — muskat ottonel

pinot blanc — fehér burgundi

pinot blanc — pinot beluj

pinot blanc — pinot bianco

pinot blanc — weissburgunder

pinot noir — blauer burgunder

pinot noir — kisburgundi kék

pinot noir — kék burgundi

pinot noir — kék rulandi

pinot noir — pignula

pinot noir — pino csernüj

pinot noir — pinot cernii

pinot noir — pinot nero

pinot noir — pinot tinto

pinot noir — rulandski modre

pinot noir — savagnin noir

pinot noir — spätburgunder

rajnai rizling — johannisberger

rajnai rizling — rheinriesling

rajnai rizling — rhine riesling

rajnai rizling — riesling

rajnai rizling — riesling blanc

rajnai rizling — weisser riesling

rizlingszilváni — müller thurgau

rizlingszilváni — müller thurgau bijeli

rizlingszilváni — müller thurgau blanc

rizlingszilváni — rivaner

rizlingszilváni — rizvanac

sauvignon — sauvignon bianco

sauvignon — sauvignon bijeli

sauvignon — sauvignon blanc

sauvignon — sovinjon

syrah — blauer syrah

syrah — marsanne noir

syrah — serine noir

syrah — shiraz

syrah — sirac

szürkebarát — auvergans gris

szürkebarát — grauburgunder

szürkebarát — graumönch

szürkebarát — pinot grigio

szürkebarát — pinot gris

szürkebarát — ruländer

sárga muskotály — moscato bianco

sárga muskotály — muscat blanc

sárga muskotály — muscat bélüj

sárga muskotály — muscat de frontignan

sárga muskotály — muscat de lunel

sárga muskotály — muscat lunel

sárga muskotály — muscat sylvaner

sárga muskotály — muscat zlty

sárga muskotály — muskat weisser

sárga muskotály — weiler

sárga muskotály — weisser

tramini — gewürtztraminer

tramini — roter traminer

tramini — savagnin rose

tramini — tramin cervené

tramini — traminer

tramini — traminer rosso

viognier

zefír

zengő

zenit

zweigelt — blauer zweigeltrebe

zweigelt — rotburger

zweigelt — zweigeltrebe

zöld szagos — decsi szagos

zöld szagos — zöld muskotály

zöld szilváni — grüner sylvaner

zöld szilváni — silvanec zeleni

zöld szilváni — sylvánske zelené

zöld veltelíni — grüner muskateller

zöld veltelíni — grüner veltliner

zöld veltelíni — veltlinské zelené

zöld veltelíni — zöldveltelíni

8.   Tilknytning til det geografiske område

»Vin (1)«

1.   Beskrivelse af det geografiske område

Naturlige faktorer

Eger er beliggende i en højde af 160-180 m over havets overflade mellem Mátra- og Bükk-bjergene, hvor det nordlige ungarske højland og den store slette mødes. Mod øst og vest er Eger-dalen afgrænset af bakker på 200-300 meters højde.

Nordøst for byen ligger det store Nagy-Eged-bjergmassiv, som rejser sig i over 500 meters højde. Bjerget strækker sig fra øst til vest, og den bjergside, hvor vindyrkningsarealerne er beliggende, vender mod syd.

Jordbundstyper i Eger-vindistriktet

Jorden i produktionsområdet med det geografiske navn »Eger« består af flere forskellige typer brunjord dannet på rhyolittuf af vulkansk oprindelse (ramman, chernozem, skjult, eroderet) med undtagelse af de alluviale sandaflejringer i udkanten af kommunerne Verpelét, Feldebrő, Aldebrő og Tófalu. Med nogle få undtagelser ligger vinmarkerne på plateauer og på de lette syd-, vest- og østvendte skråninger. Fra dette terræn rejser Nagy-Eged-bjerget sig, som har brunjord dannet på marine kalkstensaflejringer, og Mész-bjerget, som har andesitgrundfjeld.

Jordbundens egnethed til plantning af vinmarker styrkes yderligere af de gunstige topografiske forhold i udkanten af byen Eger. Vinstokkene blev plantet på bjergenes og bakkernes syd- og sydvestvendte skråninger, de såkaldte »verő« (solskinskråninger). De typiske meteorologiske data for vinområdet over et gennemsnit på 47 år er som følger: årlig gennemsnitstemperatur: 10,65 °C, gennemsnitlig årlig nedbør: 592,6 mm, gennemsnitligt årligt antal solskinstimer: 1 964 timer. Den gældende lovgivning indeholder de områder, der er egnede til plantning af vinstokke som dem, der er klassificeret i klasse I og II i vinmatriklen. Derfor er der 18 431 hektar i klasse I-områder og 3 914 hektar i klasse II-områder, som er egnede til plantning af vinstokke i Eger-vindistriktet. Det samlede areal er på 22 345 hektar.

Menneskelige faktorer

Vinstokkenes fremkomst i omegnen af Eger og vindyrkning i Middelalderen.

Et 30 mio. år gammelt forstenet vinblad, Vitis Hungarica, blev fundet på bjergsiden af Kis-Eged-bjerget. Det har imidlertid ingen forbindelse til vindyrkningen i dag. Af arkæologiske data fremgår det, at Eger og omegn blev befolket fra det 10. århundrede og frem. Tidligt i det 11. århundrede menes Eger at være blevet en vigtig by i Ungarn. Ifølge Kong Béla IV's charter fra 1261 skænkede Ungarns første konge, Szent István, retten til at opkræve vintiende i Eger-dalen til stiftet i Eger. Tatarernes invasion i 1241 decimerede befolkningen, og manglen på arbejdskraft tvang Kong Béla IV til at invitere udlændinge til at bosætte sig i Ungarn. Det var omkring den tid, at de første vallonere menes at være ankommet til Eger. De var kendt for at bo i Olasz utca-gaden. Der var også vallonske bosættere i Tállya, som indførte fransk vindyrkning og lagring af vin i tønder.

De første vinkældre menes at være blevet bygget af kirken, og de tidligste blev kaldt dézsmapince (vintiendekælder).

Eger-vindyrkningens omdømme er århundreder gammelt. Den flamske trykker og gravør Gaspar Bouttats fremstillede adskillige kobberstik med motiver fra Ungarn, herunder en udsigt over Eger eller »Erlau« i »Description exacte des Royaumes de Hongrie« (nøjagtig beskrivelse af kongeriget Ungarn), udgivet i Antwerpen i 1688. Også et tidligere tryk af Eger (Agria vulgo Erla), »Vinbyen, der slog tyrkerne«, blev udgivet af G. Hoefnagel i 1617 og har overlevet frem til i dag. Begge stik gengiver byens berømte borg og vinmarker.

Ifølge kilderne blev vindyrkningen gennemgribende forandret i det 17. århundrede. Røde druesorter begyndte at vinde terræn og fortrænge de tidligere fremherskende hvide druer.

Det bemærkes, at vinavlere i Eger udviklede et særligt redskab kaldet »Eger-hakken« til dyrkning af den hårde jord i området. Som målestok for vinproduktionen brugte de »Eger akó« (ca. 200 liter), som var ca. fire gange den almindelige »akó«. De næsten syrlige vine med den gode lagringsevne var oplagte at lagre længe på træfade. Producenterne lagrede deres vine i tønder i kældre og underjordiske gange, som var udgravet i rhyolittuffen under byen og havde et naturligt kældermiljø (modningsmiljø).

Klassifikation af vinområder i fortiden

Eger-vinfremstillingen havde sin første guldalder i det 15.-16.-århundrede og oplevede en renæssance i det 18. århundrede. Optegnelser fra 1760 og 1789 indeholder oplysninger om kvaliteten af vinområderne. I 1760 var vinmarkerne opdelt i tre klasser efter jordbundens kvalitet, skråningens hældning, solskinstimer osv. Næsten 50 % af vinmarkerne var førsteklasses.

I 1789 blev Eger-vinmarkerne inddelt i seks klasser (på nationalt plan var der otte klasser, men Eger-området havde ingen marker i de to sidste klasser). Klassificeringen lignede den fra 1760 med den forskel, at mange fremragende vinmarker med avl af druer til »aszú«-vine blev klassificeret som førsteklasses.

Eger havde så tidligt som det 18. århundrede indført vinkooperativregler, som blev håndhævet af kooperativets embedsmænd under tilsyn af den sagkyndige.

»Vin (2)«

1.   Beskrivelse af det geografiske område (fortsat)

Dyrkede vinsorter og vin fremstillet heraf

Indtil sorten Kadarka i det 15. århundrede blev indført i Eger af serbere, som flygtede fra deres hjem under tyrkernes besættelse, blev der primært dyrket hvide druer i området. Ud over Kadarka indførte serberne også metoder til at fremstille rødvin. Ikke færre end 56 druesorter er anført i Heves amts fortegnelser ifølge vinavlsstatsskolen i Buda. Kun amterne Pest og Baranya havde flere sorter. De fleste vingårde dyrkede sorterne Lúdtalpú og Kereklevelű lige før vinlusepidemien. I 1859 gjorde vinavleravisen »Szőlészeti Lapok« opmærksom på, at der var behov for tilstrækkelig udbredelse af andre sorter end Kadarka, og roste den fremragende farvningskvalitet i druesorterne Oporto og Fekete muskotály.

Den mørkerøde Eger-vin, der er kendt under betegnelsen Bikavér (tyreblod), optræder første gang i en ordbog over talemåder i 1851: »Tyreblod er navnet på kraftige rødvine, f.eks. Eger-vine«. I kølvandet på vinlusepidemien oprettede Ampelological Institute sammen med vinavlsskolen Eger-stationen for at påvise betydningen af drueavlen og vinproduktionen i Eger. Det blev senere et af de mest betydningsfulde ungarske institutter for resistensforædling, forskning i sortsværdi, evaluering af produktionsområder (skråninger) og forskning i vindyrkningsteknikker, navnlig til rødvin.

Produktion af oprindelsesbetegnelsen »Eger«

Betydningen af Eger-vine bekræftes af det forhold, at oprindelsesbetegnelsen EGER (ERLAU) og EGRI (ERLAUER) den 15. september 1970 blev registreret under afsnit 33, vine, i Lissabonaftalen om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser og deres internationale registrering, hvilket bidrog betydeligt til beskyttelsen af deres markeder.

2.   Beskrivelse af vinene

Regionen egner sig til fremstilling af hvidvine, som enten er lette, men med lang eftersmag, eller tunge, robuste og fyldige. Disse vine er rige på aromaer og mineraler og også rigere på naturlig syre end vine fremstillet i vinområderne syd for Eger.

I vinområdet fremstilles også rosévine med en stor smag og længere eftersmag end gennemsnittet i Ungarn samt siller-vine, som har aromaer af såvel friske som modne frugter.

Rødvinene har et relativt lav tanninindhold, og på grund af nærheden til den nordlige grænse for vindyrkning og vindene i bjerge og dale er de næsten syrlige med en lang eftersmag og forskellige udtalte frugtige og krydrede aromaer, som gør dem egnede til lang lagring.

Anvendelsen af et stort antal sorter har altid været kendetegnende for vinområdet. Dette har givet området dets omdømme som et område med flerdruevine, herunder især Egri Bikavér.

3.   Redegørelse for og påvisning af årsagssammenhængen

De generelle klimaforhold i vinområdet er navnlig under indvirkning af de nærliggende Bükk-bjerge. De beskytter mod vinterfrost, og de kølige nætter som følge af »bjergvind« efter varme sommer- og efterårsdage sikrer, at druerne bevarer en raffineret og elegant syrlighed og deres primære frugtaromaer. Derfor har »Eger«-vinene generelt en livlig syrlighed og lang eftersmag. Jordbunden i Eger-regionen har en god vandbalance, og på grund af den gennemsnitlige årlige nedbørsmængde på 600 mm udvikler druerne sig på en afbalanceret, stressfri måde. Derfor dannes der ingen umoden syre som følge af vandmangel i disse vine.

Udsvingene i klimaforhold og jordbundssammensætning i Eger-regionen betyder, at der er væsentlige forskelle mellem de enkelte skråninger med hensyn til alkoholindhold, syreindhold og aroma i vinene, især i »svagere« årgange. Forsøg udført på Egri Szőlészeti és Borászati Kutató Intézet (Eger vinforskningsinstitut) har vist, at produktionsområdernes placering og eksponering har størst indvirkning på vinenes alkoholindhold og berusende virkning, mens jordbundssammensætningen spiller den største rolle i den subtile aromasammensætning. Skråninger med forskellige jordbundsegenskaber giver derfor mulighed for fremstilling af vine med forskellige specifikke kendetegn. F.eks. er vin produceret på jorde med et tyndere jorddække af vulkansk oprindelse mere mineralske, vine produceret på dybe jordlag med et højt indhold af ler mere fyldige, og vine produceret på sandede jorde i Debrő-regionen mere berusende på grund af den hurtige opvarmning af jordbunden.

Traditionen og denne klimatiske forskelligartethed kræver og begrunder dyrkningen af mange forskellige druesorter og produktionen af en meget bred vifte af vine i vinområdet. Det er helt enestående i forhold til andre vinregioner, at de klimatiske betingelser og jordbundsforholdene i det afgrænsede produktionsområde »Eger« giver vinavlerne mulighed for at producere alle typer vin af fremragende kvalitet.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Generelle bestemmelser om mærkning (1)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | Det traditionelle udtryk »vin med beskyttet oprindelse« kan anvendes i stedet for betegnelsen »beskyttet oprindelsesbetegnelse« i form af »klassisk vin med beskyttet oprindelse«, »Superior-vin med beskyttet oprindelse« eller »Grand Superior-vin med beskyttet oprindelse«. |
| --- | --- |

a)

Det traditionelle udtryk »vin med beskyttet oprindelse« kan anvendes i stedet for betegnelsen »beskyttet oprindelsesbetegnelse« i form af »klassisk vin med beskyttet oprindelse«, »Superior-vin med beskyttet oprindelse« eller »Grand Superior-vin med beskyttet oprindelse«.

| b) | Sortsnavne, traditionelle udtryk, andre udtryk, der er underlagt begrænsninger, eller udtryk, der henviser til vinens farve, kan kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

b)

Sortsnavne, traditionelle udtryk, andre udtryk, der er underlagt begrænsninger, eller udtryk, der henviser til vinens farve, kan kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

| c) | For Superior-vine føjes benævnelsen »Superior« og for Grand Superior-vine ordene »Grand Superior« til vinens navn*, som skal anføres på etiketten efter oprindelsesbetegnelsen med samme typografi. Hvis skråningens navn angives, skal hvert synsfelt, som indeholder skråningens navn, også indeholde klassificeringen og kommunens navn. |
| --- | --- |

c)

For Superior-vine føjes benævnelsen »Superior« og for Grand Superior-vine ordene »Grand Superior« til vinens navn*, som skal anføres på etiketten efter oprindelsesbetegnelsen med samme typografi. Hvis skråningens navn angives, skal hvert synsfelt, som indeholder skråningens navn, også indeholde klassificeringen og kommunens navn.

| d) | Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på vin fremstillet af druer avlet i følgende områder: Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, og Szomolya, klassificeret som klasse I og II alt efter vinmatrikel; skråningerne Cinege, Közép-bérc, Ördöngös, Öreg-hegy, Padok og Szirák i kommunen Verpelét og Dobi tető-skråningen i Tarnaszentmária. |
| --- | --- |

d)

Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på vin fremstillet af druer avlet i følgende områder: Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, og Szomolya, klassificeret som klasse I og II alt efter vinmatrikel; skråningerne Cinege, Közép-bérc, Ördöngös, Öreg-hegy, Padok og Szirák i kommunen Verpelét og Dobi tető-skråningen i Tarnaszentmária.

Generelle bestemmelser om mærkning (2)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| e) | Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi. |
| --- | --- |

e)

Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

| f) | Omridset af en tyr eller et tyrehoved eller ethvert billede, der minder derom, og ordet »bikavér« udtrykt på et fremmed sprog eller ethvert udtryk, der henviser til tyreblod på ungarsk eller på et fremmed sprog, må kun angives på etiket og flaske på Egri Bikavér-, Egri Bikavér Superior- og Egri Bikavér Grand Superior-vine. Undtaget herfra er den figur, der forestiller et tyrehoved, på Eger-vinområdets varemærke. |
| --- | --- |

f)

Omridset af en tyr eller et tyrehoved eller ethvert billede, der minder derom, og ordet »bikavér« udtrykt på et fremmed sprog eller ethvert udtryk, der henviser til tyreblod på ungarsk eller på et fremmed sprog, må kun angives på etiket og flaske på Egri Bikavér-, Egri Bikavér Superior- og Egri Bikavér Grand Superior-vine. Undtaget herfra er den figur, der forestiller et tyrehoved, på Eger-vinområdets varemærke.

| g) | Billeder, der forestiller eller minder om en stjerne af enhver størrelse eller facon, eller ordet »csillag« (stjerne) udtrykt på et fremmed sprog eller ethvert udtryk, der henviser til en stjerne på ungarsk eller et fremmed sprog, må kun angives på Egri Csillag-, Egri Csillag Superior- og Egri Csillag Grand Superior-vine. |
| --- | --- |

g)

Billeder, der forestiller eller minder om en stjerne af enhver størrelse eller facon, eller ordet »csillag« (stjerne) udtrykt på et fremmed sprog eller ethvert udtryk, der henviser til en stjerne på ungarsk eller et fremmed sprog, må kun angives på Egri Csillag-, Egri Csillag Superior- og Egri Csillag Grand Superior-vine.

| h) | Angivelse af sortsnavn på en flerdruevin er kun muligt, hvis andelen af hver sort i sammenstikningen er mindst 5 %. I så fald må sortsnavnet kun angives med tegn, som ikke overstiger en femtedel af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

h)

Angivelse af sortsnavn på en flerdruevin er kun muligt, hvis andelen af hver sort i sammenstikningen er mindst 5 %. I så fald må sortsnavnet kun angives med tegn, som ikke overstiger en femtedel af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

| i) | Årgangen skal være angivet. |
| --- | --- |

i)

Årgangen skal være angivet.

| j) | Det er obligatorisk at angive skråningens navn for Grand Superior-vine. |
| --- | --- |

j)

Det er obligatorisk at angive skråningens navn for Grand Superior-vine.

Regler for afgrænsning og angivelse af navnet på mindre geografiske enheder (1)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | Kommuner:






  i) | klassiske, Superior- og Grand Superior-vine, alle vintyper |
| --- | --- | --- |

a)

Kommuner:

i)

klassiske, Superior- og Grand Superior-vine, alle vintyper

| ii) | oprindelse: mindst 85 % |
| --- | --- |

ii)

oprindelse: mindst 85 %

| iii) | navne på de kommuner, der kan angives: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu og Verpelét. |
| --- | --- |

iii)

navne på de kommuner, der kan angives: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu og Verpelét.

| b) | Forbindelse mellem mindre geografiske områder og varemærker: For vinprodukter, der angives ved hjælp af registrerede varemærker, som helt eller delvist består af navnet på et mindre geografisk område eller en henvisning til et geografisk område i landet, eller ved hjælp af varemærker, der har vundet hævd før den 11. maj 2002, finder reglerne om oprindelse af de druer, der anvendes til fremstilling af vin, ikke anvendelse. |
| --- | --- |

b)

Forbindelse mellem mindre geografiske områder og varemærker: For vinprodukter, der angives ved hjælp af registrerede varemærker, som helt eller delvist består af navnet på et mindre geografisk område eller en henvisning til et geografisk område i landet, eller ved hjælp af varemærker, der har vundet hævd før den 11. maj 2002, finder reglerne om oprindelse af de druer, der anvendes til fremstilling af vin, ikke anvendelse.

| c) | Skråninger:






  i) | kun på Grand Superior-vine |
| --- | --- | --- |

c)

Skråninger:

i)

kun på Grand Superior-vine

| ii) | oprindelse: mindst 95 % |
| --- | --- |

ii)

oprindelse: mindst 95 %

| iii) | på etiketten skal også angives kommunen i vinområdet |
| --- | --- |

iii)

på etiketten skal også angives kommunen i vinområdet

| iv) | navne på skråninger:






  — | Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő og Uraké |
| --- | --- | --- |

iv)

navne på skråninger:

—

Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő og Uraké

| — | Andornaktálya: Bánya-tető, Cserje, Cserjés-lápa, Dezerta, Felső-rétre járó, Felső-tábla, Gesztenyési-dűlő, Kerek-szilvás, Kétágú-dűlő, Kis-hegy, Málnás, Marinka, Mocsáry, Nagy-parlag, Nagy-völgy, Parti-dűlő, Pesti, Pünkösd-tető, Rózsa-hegy, Schwarcz, Szállás-völgy, Szél-hegy og Zúgó-part |
| --- | --- |

—

Andornaktálya: Bánya-tető, Cserje, Cserjés-lápa, Dezerta, Felső-rétre járó, Felső-tábla, Gesztenyési-dűlő, Kerek-szilvás, Kétágú-dűlő, Kis-hegy, Málnás, Marinka, Mocsáry, Nagy-parlag, Nagy-völgy, Parti-dűlő, Pesti, Pünkösd-tető, Rózsa-hegy, Schwarcz, Szállás-völgy, Szél-hegy og Zúgó-part

| — | Demjén: Bodzás-tető, Farkas-hegy, Hangács, Nyitra, Pünkösd-tető, Szőlőhegy, Varjasi-dűlő. |
| --- | --- |

—

Demjén: Bodzás-tető, Farkas-hegy, Hangács, Nyitra, Pünkösd-tető, Szőlőhegy, Varjasi-dűlő.

Regler for afgrænsning og angivelse af mindre geografiske enheder (2)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| iv) | navne på skråninger (fortsat):






  — | Eger: Almagyar, Áfrika, Agárdi, Almár-völgy, Bajusz, Bajusz-völgy, Bánya-tető, Békési, Benke-lápa, Birka, Braun-völgy, Cigléd, Cinege, Déllés, Dobrányi, Donát, Érseki, Erzsébet-völgy, Fehér-hegy, Felső-galagonyás, Fertő, Gőzmalmos, Grőber, Grőber-völgy, Gyilkos, Hajdú-hegy, Hergyimó, Kerékkötő, Kis-Eged, Kis-galagonyás, Kis-Kocs, Kolompos, Kolompos-völgy, Kőlyuk-tető, Kőporos, Kutya-hegy, Losonci-völgy, Makjány, Marinka, Merengő, Mész-hegy, Mezey alsó, Mezey öreg, Nagy-galagonyás, Nagy-Eged-dűlő, Nagy-Eged-hegy, Nagy-Kocs, Nyerges, Nyúzó, Öreg-hegy, Pap-hegy, Pirittyó, Posta út, Rác-hegy, Rádé, Répás-tető, Rózsás, Sík-hegy, Steiner, Szarkás, Szépasszony-völgy, Szőlőcske, Szőlőske, Tiba, Tibrik, Tihamér, Tót-hegy, Új-fogás, Vécsey-völgy, Vidra, Vizes-hegy; |
| --- | --- | --- |

iv)

navne på skråninger (fortsat):

—

Eger: Almagyar, Áfrika, Agárdi, Almár-völgy, Bajusz, Bajusz-völgy, Bánya-tető, Békési, Benke-lápa, Birka, Braun-völgy, Cigléd, Cinege, Déllés, Dobrányi, Donát, Érseki, Erzsébet-völgy, Fehér-hegy, Felső-galagonyás, Fertő, Gőzmalmos, Grőber, Grőber-völgy, Gyilkos, Hajdú-hegy, Hergyimó, Kerékkötő, Kis-Eged, Kis-galagonyás, Kis-Kocs, Kolompos, Kolompos-völgy, Kőlyuk-tető, Kőporos, Kutya-hegy, Losonci-völgy, Makjány, Marinka, Merengő, Mész-hegy, Mezey alsó, Mezey öreg, Nagy-galagonyás, Nagy-Eged-dűlő, Nagy-Eged-hegy, Nagy-Kocs, Nyerges, Nyúzó, Öreg-hegy, Pap-hegy, Pirittyó, Posta út, Rác-hegy, Rádé, Répás-tető, Rózsás, Sík-hegy, Steiner, Szarkás, Szépasszony-völgy, Szőlőcske, Szőlőske, Tiba, Tibrik, Tihamér, Tót-hegy, Új-fogás, Vécsey-völgy, Vidra, Vizes-hegy;

| — | Egerbakta: Dobos-lápa, Ivánka, Ivánkafő, Magyalos, Muki-lápa, Ortás, Pap-tag, Szőlő-tető, Töviskes og Zsebe-lápa |
| --- | --- |

—

Egerbakta: Dobos-lápa, Ivánka, Ivánkafő, Magyalos, Muki-lápa, Ortás, Pap-tag, Szőlő-tető, Töviskes og Zsebe-lápa

| — | Egerszalók: Ádám-völgy, Buk-tető, Ferenc-hegy, Juhkosár, Káptalan-völgy, Kis-határ, Kovászó, Kővágó, Magyalos, Nagy Ádám-tető, Pap-tag og Vágás |
| --- | --- |

—

Egerszalók: Ádám-völgy, Buk-tető, Ferenc-hegy, Juhkosár, Káptalan-völgy, Kis-határ, Kovászó, Kővágó, Magyalos, Nagy Ádám-tető, Pap-tag og Vágás

| — | Egerszólát: Alsó-hegy, Birka-tető, Boldogságos, Csutaj-tető, Felső-hegy, Kamra-völgy, Kántor-tag, Szarvas og Tó-bérc |
| --- | --- |

—

Egerszólát: Alsó-hegy, Birka-tető, Boldogságos, Csutaj-tető, Felső-hegy, Kamra-völgy, Kántor-tag, Szarvas og Tó-bérc

| — | Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út og Szőlők háta |
| --- | --- |

—

Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út og Szőlők háta

| — | Felsőtárkány: Homok-hegy, Homok-lápa, Nyavalyás, Öreg-hegy, Tiba alja. |
| --- | --- |

—

Felsőtárkány: Homok-hegy, Homok-lápa, Nyavalyás, Öreg-hegy, Tiba alja.

Regler for afgrænsning og angivelse af mindre geografiske enheder (3)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| iv) | navne på skråninger (fortsat):






  — | Kerecsend: Nagy-aszó, Öreg-hegy og Tardi-dűlő |
| --- | --- | --- |

iv)

navne på skråninger (fortsat):

—

Kerecsend: Nagy-aszó, Öreg-hegy og Tardi-dűlő

| — | Maklár: Nagy-aszó og Öreg-hegy |
| --- | --- |

—

Maklár: Nagy-aszó og Öreg-hegy

| — | Nagytálya: Kendervát, Nagy-aszó, Öreg-hegy, Pipis og Vitis-dűlő |
| --- | --- |

—

Nagytálya: Kendervát, Nagy-aszó, Öreg-hegy, Pipis og Vitis-dűlő

| — | Noszvaj: Csókás, Dóc, Herceg, Hosszú-szél, Kőkötő, Nagyfai-dűlő, Nyilas-már, Perzselő, Pipis, Szeles-oldal, Szeles-tető, Tekenő-hát og Zsidó-szél |
| --- | --- |

—

Noszvaj: Csókás, Dóc, Herceg, Hosszú-szél, Kőkötő, Nagyfai-dűlő, Nyilas-már, Perzselő, Pipis, Szeles-oldal, Szeles-tető, Tekenő-hát og Zsidó-szél

| — | Novaj: Halom, Hegyi-tábla, Hermány, Hodály-tető, Juhszalagos, Kis-gyepföld, Mezőkövesdi út tető, Nagy-gyepföld, Nagyút, Öreg-hegy, Pap-föld, Szeszfőzde-tető og Vitéz |
| --- | --- |

—

Novaj: Halom, Hegyi-tábla, Hermány, Hodály-tető, Juhszalagos, Kis-gyepföld, Mezőkövesdi út tető, Nagy-gyepföld, Nagyút, Öreg-hegy, Pap-föld, Szeszfőzde-tető og Vitéz

| — | Ostoros: Bikus, Csárda-kert, Gólint, Hermány, Janó, Kutya-hegy, Pajados, Sóderbánya-tető, Szél-hegy, Szilvás-tető, Tag og Verem-part |
| --- | --- |

—

Ostoros: Bikus, Csárda-kert, Gólint, Hermány, Janó, Kutya-hegy, Pajados, Sóderbánya-tető, Szél-hegy, Szilvás-tető, Tag og Verem-part

| — | Szomolya: Csáj-lapos, Demecs, Galagonyás, Gyűr, Ispán-berki, Jató-tető, Kangyalló, Mácsalma, Nagy-völgy-tető, Pazsag, Proletár, Szilos-oldal, Vas-lápa og Vén-hegy |
| --- | --- |

—

Szomolya: Csáj-lapos, Demecs, Galagonyás, Gyűr, Ispán-berki, Jató-tető, Kangyalló, Mácsalma, Nagy-völgy-tető, Pazsag, Proletár, Szilos-oldal, Vas-lápa og Vén-hegy

| — | Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető og Szőlőhegy |
| --- | --- |

—

Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető og Szőlőhegy

| — | Tófalu: Bogár-hát og Petes alja |
| --- | --- |

—

Tófalu: Bogár-hát og Petes alja

| — | Verpelét: Ácsok, Alberki, Cinege, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfa, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Közép-bérc, Majka, Ördöngős, Öreg-hegy, Padok, Pallagfő, Szent János-völgy, Szirák, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas og Veres. |
| --- | --- |

—

Verpelét: Ácsok, Alberki, Cinege, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfa, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Közép-bérc, Majka, Ördöngős, Öreg-hegy, Padok, Pallagfő, Szent János-völgy, Szirák, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas og Veres.

Regler for angivelse af vintyper (1)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Classicus bikavér (klassisk tyreblod)

| — | Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi. |
| --- | --- |

—

Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade), »termőhelyen palackozva« (tappet i produktionsområdet), ó (årgangsvin), »muzeális bor« (historisk vin). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade), »termőhelyen palackozva« (tappet i produktionsområdet), ó (årgangsvin), »muzeális bor« (historisk vin).

Classicus muskotály (klassisk muskatel):

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »cuvée«, »első szüret« (første høst), »virgin vintage«, »újbor« (ny vin), »primőr« (primeur) og »termőhelyen palackozva« (tappet i produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »cuvée«, »első szüret« (første høst), »virgin vintage«, »újbor« (ny vin), »primőr« (primeur) og »termőhelyen palackozva« (tappet i produktionsområdet).

| — | Benævnelsen »Muskotály« må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Benævnelsen »Muskotály« må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

Classicus siller og Classicus rozé (klassisk siller og klassisk rosé):

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »cuvée«, »első szüret« (første høst), »virgin vintage«, »újbor« (ny vin), »primőr« (primeur) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »cuvée«, »első szüret« (første høst), »virgin vintage«, »újbor« (ny vin), »primőr« (primeur) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet).

Classicus fehér (klassisk hvid):

| — | Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

| — | Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade), »első szüret« (første høst), »virgin vintage«, »újbor« (ny vin), »primőr« (primeur), »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet), »óbor« (årgangsvin) og »muzeális bor« (historisk vin). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade), »első szüret« (første høst), »virgin vintage«, »újbor« (ny vin), »primőr« (primeur), »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet), »óbor« (årgangsvin) og »muzeális bor« (historisk vin).

Regler for angivelse af vintyper (2)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Classicus csillag (klassisk stjerne):

| — | Benævnelsen »csillag« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi. |
| --- | --- |

—

Benævnelsen »csillag« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret i trætønder), »első szüret« (første høst), »virgin vintage«, »újbor« (ny vin), »primőr« (primeur) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret i trætønder), »első szüret« (første høst), »virgin vintage«, »újbor« (ny vin), »primőr« (primeur) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet).

Classicus vörös (klassisk rød):

| — | Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

| — | Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade), »első szüret« (første høst), »virgin vintage«, »újbor« (ny vin), »primőr« (primeur), »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet), »óbor« (årgangsvin) og »muzeális bor« (historisk vin). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade), »első szüret« (første høst), »virgin vintage«, »újbor« (ny vin), »primőr« (primeur), »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet), »óbor« (årgangsvin) og »muzeális bor« (historisk vin).

Superior bikavér (Superior tyreblod):

| — | Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi. |
| --- | --- |

—

Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet).

Superior fehér (Superior hvid):

| — | Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

| — | Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade), »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet) og »főbor« (prima vin). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade), »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet) og »főbor« (prima vin).

Regler for angivelse af vintyper (3)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Superior csillag (Superior stjerne):

| — | Benævnelsen »csillag« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi. |
| --- | --- |

—

Benævnelsen »csillag« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet).

Superior vörös (Superior rød):

| — | Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

| — | Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade), »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet) og »főbor« (prima vin). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade), »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet) og »főbor« (prima vin).

Superior késői szüretelésű (Superior sen høst):

| — | Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

| — | Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet).

Grand Superior bikavér (Grand Superior tyreblod):

| — | Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi. |
| --- | --- |

—

Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet).

Regler for angivelse af vintyper (4)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Grand Superior fehér (Grand Superior hvid):

| — | Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

| — | Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet).

Grand Superior csillag (Grand Superior stjerne):

| — | Benævnelsen »csillag« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi. |
| --- | --- |

—

Benævnelsen »csillag« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet).

Grand Superior vörös (Grand Superior rød):

| — | Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Sortsnavne må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

| — | Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

| — | Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet). |
| --- | --- |

—

Traditionelle benævnelser og andre benævnelser med begrænset anvendelse, som kan angives: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« (vin lagret på træfade) og »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet).

Regler for præsentation

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | Superior- og Grand Superior-vine (enhver type vin) og Classics Bikavér og Csillag må kun markedsføres i glasflasker. Alle andre vintyper må kun markedsføres i glasflasker eller i bag-in-boxes. |
| --- | --- |

a)

Superior- og Grand Superior-vine (enhver type vin) og Classics Bikavér og Csillag må kun markedsføres i glasflasker. Alle andre vintyper må kun markedsføres i glasflasker eller i bag-in-boxes.

| b) | Emballeringen af vinene må kun foregå på tapperier registreret af rådet for vinkooperativer i Eger-vinområdet. Aftapningskravene finder ikke anvendelse inden for produktionsområdet på vine fremstillet af vinavlere på egen vingård til eget forbrug. |
| --- | --- |

b)

Emballeringen af vinene må kun foregå på tapperier registreret af rådet for vinkooperativer i Eger-vinområdet. Aftapningskravene finder ikke anvendelse inden for produktionsområdet på vine fremstillet af vinavlere på egen vingård til eget forbrug.

| c) | Emballeringen må kun foregå uden for det afgrænsede område, hvis det anmeldes 48 timer forinden. Emballeringen skal finde sted inden 90 dage efter afsendelse fra produktionsstedet for at opretholde de organoleptiske egenskaber. |
| --- | --- |

c)

Emballeringen må kun foregå uden for det afgrænsede område, hvis det anmeldes 48 timer forinden. Emballeringen skal finde sted inden 90 dage efter afsendelse fra produktionsstedet for at opretholde de organoleptiske egenskaber.

Tidligste salgsdato

Retsgrundlag:

Af den organisation, der forvalter BOB'en/BGB'en, når dette er fastsat af medlemsstaterne

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | Klassiske vine:






  i) | Bikavér: 1. september i året efter høståret |
| --- | --- | --- |

a)

Klassiske vine:

i)

Bikavér: 1. september i året efter høståret

| ii) | Csillag: 15. marts i året efter høståret |
| --- | --- |

ii)

Csillag: 15. marts i året efter høståret

| iii) | alle andre vintyper: ikke reguleret. |
| --- | --- |

iii)

alle andre vintyper: ikke reguleret.

| b) | Superior-vine:






  i) | Bikavér: 1. november i året efter høståret |
| --- | --- | --- |

b)

Superior-vine:

i)

Bikavér: 1. november i året efter høståret

| ii) | Csillag: 15. marts i året efter høståret |
| --- | --- |

ii)

Csillag: 15. marts i året efter høståret

| iii) | alle andre vintyper: ikke reguleret. |
| --- | --- |

iii)

alle andre vintyper: ikke reguleret.

| c) | For Grand Superior-vine






  i) | Bikavér: 1. november i året efter høståret |
| --- | --- | --- |

c)

For Grand Superior-vine

i)

Bikavér: 1. november i året efter høståret

| ii) | Csillag: 1. juli i året efter høståret |
| --- | --- |

ii)

Csillag: 1. juli i året efter høståret

| iii) | alle andre vintyper: ikke reguleret. |
| --- | --- |

iii)

alle andre vintyper: ikke reguleret.

Produktion uden for det afgrænsede produktionsområde

Retsgrundlag:

Af den organisation, der forvalter BOB'en/BGB'en, når dette er fastsat af medlemsstaterne

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

I kommunen Kompolt, i kommunerne Bogács, Bükkzsérc og Cserépfalu vedrørende druer dyrket på skråningen Dóc dűlő i kommunen Noszvaj.

Overgangsbestemmelser

Retsgrundlag:

Af den organisation, der forvalter BOB'en/BGB'en, når dette er fastsat af medlemsstaterne

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | Producenter, der har markedsført Egri Bikavér-vine med angivelse af skråningen og fremstillet af druer avlet før den 31. december 2009, og som har opfyldt kravene i afsnit 20 i landbrugs- og regionaludviklingsministeriets dekret nr. 102/2009 af 5. august 2009 om vine med beskyttet oprindelsesbetegnelse i Eger-vinregionen, skal de følgende år i forbindelse med fremstilling af Egri Bikavér-vine sammenstukket af druer fra samme vinmark og skråning anvende de tidligere regler om sammenstikning af Egri Bikavér som fastlagt i landbrugs- og regionaludviklingsministeriets dekret nr. 103/2003 af 31. december 2003, så længe vinmarken dyrkes, eller indtil producenten ændrer sortssammensætningen på vinmarken. |
| --- | --- |

a)

Producenter, der har markedsført Egri Bikavér-vine med angivelse af skråningen og fremstillet af druer avlet før den 31. december 2009, og som har opfyldt kravene i afsnit 20 i landbrugs- og regionaludviklingsministeriets dekret nr. 102/2009 af 5. august 2009 om vine med beskyttet oprindelsesbetegnelse i Eger-vinregionen, skal de følgende år i forbindelse med fremstilling af Egri Bikavér-vine sammenstukket af druer fra samme vinmark og skråning anvende de tidligere regler om sammenstikning af Egri Bikavér som fastlagt i landbrugs- og regionaludviklingsministeriets dekret nr. 103/2003 af 31. december 2003, så længe vinmarken dyrkes, eller indtil producenten ændrer sortssammensætningen på vinmarken.

| b) | Vinavlere, der fremstiller Classicus Egri Bikavér efter økologiske standarder på økologiske vinmarker, og som kan godtgøre, at de et givet år ikke er i stand til at sammenstikke vinene af fire druesorter som fastlagt i punkt III, kan i det pågældende år fremstille økologisk Classicus Egri Bikavér ved at sammenstikke vinene af tre druesorter i overensstemmelse med reglerne om sammenstikning. |
| --- | --- |

b)

Vinavlere, der fremstiller Classicus Egri Bikavér efter økologiske standarder på økologiske vinmarker, og som kan godtgøre, at de et givet år ikke er i stand til at sammenstikke vinene af fire druesorter som fastlagt i punkt III, kan i det pågældende år fremstille økologisk Classicus Egri Bikavér ved at sammenstikke vinene af tre druesorter i overensstemmelse med reglerne om sammenstikning.

| c) | Overgangsbestemmelserne ophæves med virkning fra vinåret 2021/2022. |
| --- | --- |

c)

Overgangsbestemmelserne ophæves med virkning fra vinåret 2021/2022.

Link til produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/download/f/5d/82000/Eger_OEM_v4_boraszat_200215.pdf

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---